Nietzsche in Cankar Zupan Sosič, Alojzija
Ars & humanitas,
06/2020, Volume:
14, Issue:
1
Journal Article
Peer reviewed
Open access
Roman Gospa Judit (1904) Ivana Cankarja še ni bil obravnavan kot izhodišče za primerjavo s filozofsko in umetniško mislijo Friedricha Nietzscheja, zato sem s primerjalno analizo, različnimi metodami ...teorije pripovedi ter primerjalno-interpretativnim pristopom stičnosti tega romana dokazovala s fragmenti Nietzschejeve misli oziroma naslednjimi miselnimi jedri: morala, čustva, smrt Boga in nadčlovek. Če se morala v romanu Gospa Judit kaže kot Nietzschejev moralni perspektivizem ali, preprosteje, celo kot predsodek, jo Cankar literarno ošvrkne kot okostenel seznam pravil, ki jih mora pravi umetnik preseči. Pripovedovalka Judit v enačenju naroda z moralo ter umetnika z nemoralo ne ironizira samo strogosti morale do umetnika, ampak tudi do ženske, torej do nje same, v patriarhalni družbi. Juditin položaj poudarja posebnost umetnika, predvsem specifičnost njegovega pogleda na svet, v katerem osrednje mesto zavzema srce. Srce kot sinonim za čustva je pomembno sidrišče Nietzschejeve filozofije in Cankarjeve literarno-publicistične misli: v slovenski književnosti je prav Cankar tisti umetnik, ki se je najbolj sistematično ukvarjal s čustvi in se v različnih besedilih ni sramoval poudarjati njihove življenjske pomembnosti. Tudi kategorijo nadčloveka (delno jo zastopa Judit) Cankar predstavlja podobno kot Nietzsche – ta naj bi imel vse tiste lastnosti, ki jih ne more več imeti odsotni ali mrtvi Bog, zato naj bi bil človek nove vrste dionizični človek, vitalen in močan. Tudi inovativnost na pripovedni ravni lahko primerjamo s provokativnostjo nekaterih Nietzschejevih tekstov, na primer filozofskega romana Tako je govoril Zaratustra; tu mislim predvsem na zvrstni sinkretizem v smislu prepleta esejizacije, lirizacije in inovativnosti avtobiografskega izhodišča ter na večperspektivičnost satire in polisemičnost ironije.
Namen članka je prikazati pomen čustev pri učenju na delovnem mestu. Čustva so element, ki priteguje vse večjo pozornost različnih ved, med drugim so vse bolj intenzivna prizadevanja raziskovalcev, ...da bi razumeli vlogo čustev pri učenju. Skozi pregled literature, ki je zasnovan predvsem na psihološki in socialno psihološki teoretični perspektivi, je utemeljena glavna teza o pomembni vlogi čustev pri učenju, ki jo velja upoštevati pri spodbujanju kakovostnega učenja na delovnem mestu. Pregledu različnih opredelitev čustev sledi obravnava čustev pri učenju, nato pa so predstavljeni nekateri specifični vidiki čustev ob učenju na delovnem mestu. Pri tem je razvidno, da je to specifično področje še precej neraziskano in nima oblikovanega enotnega teoretičnega okvira. Kljub temu lahko ugotovimo, da je odnos med čustvi in učenjem na delovnem mestu kompleksen in vzajemen. Analiza obravnavane literature kaže, da ni smotrno spregledati vloge, ki jo ima čustveno doživljanje delavcev, ko se učijo na delovnem mestu.
Avtorja v članku raziskujeta temeljne psihološke značilnosti potencialnih kupcev nepremičnin, ki se povezujejo z njihovo odločitvijo za nakup. S pregledom raziskav se pokaže, da je večina raziskav ...psiholoških dejavnikov odločanja za nakup nepremičnine naravnana parcialno in razpršeno ter da proučuje posamične dejavnike neodvisno drug od drugega. Tako se zdi, da v raziskovalnem prostoru manjkajo jasno opredeljeni modeli psiholoških dejavnikov odločanja za nakup nepremičnine, ki bi integrirano in relacijsko pojasnjevali vlogo psiholoških značilnosti kupcev nepremičnin in njihova pričakovanja v zvezi z odločitvijo za nakup. Članek v tem kontekstu prepoznava dvoje psiholoških dejavnikov, in sicer motivacijske in čustvene dejavnike, ugotavlja njihovo povezanost s pričakovanji potencialnih kupcev pri odločanju za nakup nepremičnine, na koncu pa poda izhodišča za oblikovanje hipotetičnega modela.
Glede na srednji vek zasledimo v starejši slovenski književnosti v Trubarjevih knjigah kakovosten napredek v pojmovanju otroka in otroštva. Prispevek prinaša pregled te tematike.
Avtorica predstavi raziskavo, ki jo je opravila v izobraževanju starih starsev za prepoznavanje in razumevanje potreb in custev vnukov. Avtorica trdi, da custveni zarisi iz otrostva vplivajo na ...življenjski scenarij osebe in na vzpostavljanje ali nezmožnost vzpostavljanja funkcionalnih vezi v skupnosti. Njeno spoznanje je, da je izobraževanje za prepoznavanje otrokovih potreb bistvenega pomena. Otrokove potrebe in custva so tako temeljna vsebina v izobraževanju starih starsev. Ti potrebujejo kognitivna spoznanja pa tudi doživljajsko izkustveno ucenje, ki jih lahko spremeni v odnosu do vnukov. Taksno ucenje je mogoce v izobraževalnih oblikah, ki vzpodbujajo vzajemno ucenje.