Adipogeneza je kompleksen proces, na katerega vpliva veliko število genetskih in okoljskih faktorjev. Ker je posledica prekomernega nalaganja maščob debelost, pogosto pa tudi pojav diabetesa tipa 2, ...postaja proučevanje molekulskih osnov adipogeneze vse bolj pomembno tudi z vidika zdravja človeka. V živalski proizvodnji proces tvorbe maščobnega tkiva pomembno vpliva na kakovost prirasta, preko porabe krme pa na ekonomičnost proizvodnje. Poleg leptina in leptinskega receptorja, ki odločilno uravnavata nalaganje maščob, je bil v zadnjem času odkrit tudi mehanizem uravnavanja tvorbe maščobnega tkiva, ki vključuje adaptivno termogenezo in biosintezo mitohondrijev. Pomembna regulatorja teh procesov sta PPARg in njegov koaktivator PGC-1a. V pričujočem prispevku opisujemo mehanizem uravnavanja adipogeneze in vlogo PPARg in PGC-1a v njem. Prikazana je tudi medvrstna primerjava aminokislinskih zaporedij PGC-1a in možnosti za razvoj farmacevtskih učinkovin, ki bi vplivale na izražanje PGC-1a.
Zaradi težnje po prepovedi kirurške kastracije merjascev, se razmišlja o alternativah, ki vključujejo tudi pitanje merjascev za prirejo mesa. Problem pri porabi merjaščevega mesa predstavlja predvsem ...neprijeten vonj, za katerega je v veliki meri odgovoren skatol (3-metilindol). V raziskavi smo vpeljali spektrofotometrično metodo za določanje vsebnosti skatola v maščobnem tkivu. Zbrali smo vzorce petih genotipv merjascev iz petih različnih rej, starih med 101 in 310 dni. Ob vpeljavi metode smo analizirali prvo skupino, kasneje dobljene vzorce pa kot drugo skupino. Vpeljana metoda je ponovljiva (koeficient variabilnosti, KV = 13,6), obnovljiva (KV = 21,3) in ima dober izkoristek (96 %). Vsebnost skatola v hrbtnem maščobnem tkivu merjascev pri prvi skupini je bila mes 0,01 in 0,62 ppm, v povprečju 0,23 ppm. Druga skupina pa je v povprečju vsebovala 0,71 ppm skatola (med 0,07 in 1,26 ppm). Vpliva genotipa, rejca in starosti na vsebnost skatola nismo zaznali.
Prvotni prašiči so v literaturnih virih običajno zapisani kot domači, naravni, navadni, kranjski, črni, štajerski oz. dolenjski prašiči in podobno. S pričetkom reje prašičev na Kranjskem se je ...razvila domača pasma prašičev. Podlaga te pasme so bili deloma domači, največ pa hrvaško-ogrski plemenski prašiči, ki so se postopoma prekrižali s prašiči žlahtnejših pasem, zlasti z veliko belo angleško pasmo. Domača pasma prašičev je bila odporna, imela je visoke noge, raven rilec in močan hrbet. Prašiči so bili skromni in neobčutljivi na mraz. Pri nastanku gorenjskega črnolisastega prašiča so verjetno sodelovale različne pasme: avtohtoni kranjski prašiči, hrvaški prašiči, heševci, angleške pasme (posebej jorkšir) in tudi krškopoljski prašiči. V kakšnem razmerju so sodelovale posamezne pasme, ni mogoče ugotoviti. Gorenjski črnolisasti prašič je bil mesnato-mastnega tipa. Bil je dobro rasten s sorazmerno veliko zmogljivostjo rasti in je imel kakovostno meso. Poudarjena je njegova odpornost in skromnost do pogojev reje. Zahteve trga po mesnatih prašičih so bile vse večje in opuščanje pasme je bilo neizbežno. O pasmah solčavski črni prašič in štajerski črni prašič so znani le skromni zapisi. Pasmi sta bili odporni in skromni ter sta bili izgubljeni.
Odzivnost ponudbe v prašičereji JENKO, Janez; ERJAVEC, Emil
Acta agriculturae slovenica,
12/2006, Volume:
88, Issue:
2
Journal Article
Peer reviewed
Open access
Analizirali smo dejavnike ponudbe praöičev v Sloveniji v obdobju med januarjem 1995 in decembrom 2005. Razvili smo dva sklopa modelov, ki pojasnjujeta trûne količine prodane ûive mase praöičev. Prvi ...sklop pojasnjuje odzivnost ponudbe praöičev z realnimi cenami, drugi sklop pa na podlagi doseûenih pokritij. Uporabili smo standardno Cobb-Douglasovo obliko profitne funkcije. Modeli so razviti na podlagi metode navadnih najmanjöih kvadratov in ustreznih testov. S testiranjem različnih oblik modelov in znotraj njih različnih odlogov eksogenih spremenljivk smo razvili dva modela. Modela pojasnjujeta najviöji deleû variabilnosti količinskega odkupa ûive mase praöičev v Sloveniji ob upoötevanju statistične značilnosti parametrov in celotnega modela. Rezultati so pokazali, da ima največji vpliv na ponudbo praöičev cena ûive mase praöičev oziroma doseûeno pokritje v praöičerejski proizvodnji in cena koruze, ki tudi v Sloveniji predstavlja glavni vloûek v reji praöičev. Med drugimi statistično značilnimi vplivi omenimo öe vpliv sezone in nekaterih nepredvidljivih vplivov, kot sta vpliv prisotnosti pojava bolezni BSE ter vpliv krize na trgu s praöičjim mesom. Vrednosti koeficientov lastne cenovne elastičnosti so bile pričakovano nizke in so znaöale okoli 0,3 ter tako potrdile tezo o neelastičnosti ponudbe praöičev. Dobljene vrednosti lahko razloûimo z neprilagoditvami trûnim razmeram in prisotnostjo kvazi-fiksnih stroökov v praöičereji.
V prispevku je podan pregled krmne vrednosti in uporabe stranskih proizvodov predelave ogröčičnega semena, kot so ogröčične tropine in pogače, v prehrani domačih ûivali. Podana so spoznanja o ...vsebnosti in delovanju nekaterih prehransko-fizioloöko pomembnih, predvsem antinutritivnih snoveh, ki jih najdemo v ogröčičnem semenu in njegovih stranskih proizvodih, predvsem snovi celične stene, glukozinolati, sinapin in fitinska kislina. Navedeni so podatki o pridelavi ogröčičnih tropin in pogač, o vplivih na njuno kakovost, o hranilni in krmni vrednosti ter uporabi za krmljenje goved, praöičev in perutnine.
Ocenjevanje mesnatosti prašičev na liniji temelji na meritvah pojasnjevalnih spremenljivk in predhodno določene enačbe za odstotek mesa, v katero vstavimo meritve. Enačbo določimo na podlagi ...predhodnega razseka zadostnega števila klavnih trupov. Prilagojeno zakonodaji EU smo se pri izračunu nove enačbe poslužili kombinacije EU-referenčnega in delnega razseka, pri statistični obdelavi pa uporabili dvojno regresijo. Izvedli smo popolni razsek na 61 in samo delni razsek na 130 klavnih trupih prašičev. Določali smo enačbi za ocenjevanje odstotka mesa za metodo z aparatom Hennessy Grading Probe (HGP) in za ročno dvotočkovno metodo. Enačba za aparat HGP je zadostila potrebnemu standardnemu odklonu ostanka (RSD) pod 2,5 (2,43) in je primerna za uvedbo metode HGP na linijo klanja. Nadomestna ročna metoda se ni približala vrednosti 2,5 za RSD, pač pa še vedno zadovoljivo ocenjuje mesnatost sedanja enačba DM5. Pred uvedbo nove metode z aparatom HGP je potrebna še preveritev na liniji klanja.
Z namenom proučevanja možnosti vključitve klavnih lastnosti v napoved plemenske vrednosti pri prašičih smo ocenili komponente variance za lastnosti, ki se za ocenitev odstotka mesa v prašičjem trupu ...merijo na klavni liniji ter za lastnosti šunke. V analizo smo zajeli 2167 pitancev (1046 kastratov in 1121 svinjk) z znanim poreklom. Pitanci so bili skupinsko vhlevljeni s krmljenjem po volji v proizvodnih razmerah na farmi Nemščak. Zaklani so bili med aprilom 1999 in decembrom 2000. Komponente variance smo ocenili z enolastnostnimi modeli po metodi omejene največje zanesljivosti (REML). V sistematski del modelov smo vključili vpliv spola, genotipa in sezone (leto-mesec) kot vplive z nivoji ter maso toplih polovic ali starost ob zakolu kot linearni regresiji, v naključni del pa vpliv živali. Ocene heritabilitet so bile srednje do visoke; za maso toplih polovic (0,32), za meritev M (0,41), ki je najkrajša razdalja med prednjim koncem m. gluteus medius in zgornjim robom hrbteničnega kanala, za meritev S (0,45), ki je najtanjša debelina podkožnega maščobnega tkiva s kožo nad m. gluteus medius, za odstotek mesa (0,46), za maso mesa (0,38), za maso šunke (0,32), za maso kože s podkožno maščobo šunke (0,47), za maso mesa in kosti šunke (0,41), ter dnevni prirast mase toplih polovic (0,32) in dnevni prirast mase mesa (0,38). Poleg heritabilitet so bile velike tudi aditivne genetske variance. Za vključitev v selekcijski program bi na podlagi ocen predlagali odstotek mesa in maso kože s podkožno maščobo šunke.
Namen raziskave je bil izvrednotiti genetske korelacije med velikostjo gnezda pri mladicah in pri starih svinjah. Analizirali smo število rojenih in število živorojenih pujskov od prve do šeste ...zaporedne prasitve. Skupno je bilo vključenih 24 334 prasitev pri pasmah švedska landrace (SL) in large white (LW), liniji 12 (SL × LW) in liniji 21 (LW × SL). Z modelom živali smo ocenili visoke genetske korelacije med velikostjo gnezda pri mladicah in starih svinjah tako za število rojenih (0,92) kot za število živorojenih pujskov v gnezdu (0,92), kar nam je služilo za obravnavo velikosti gnezda pri različnih zaporednih prasitvah kot ene lastnosti. Oceni heritabilitet za velikost gnezda pri mladicah ter pri starih svinjah sta višji za število rojenih (0,14) kot za število živorojenih pujskov (0,12). Dobljeni rezultati nakazujejo primernost ponovljivostnega modela za selekcijo velikosti gnezda v proučevani populaciji.
V raziskavo je bilo vključenih 46 960 prasitev pri svinjah pasme švedska landrace (SL) in large white (LW) ter F1 križankah teh pasem, liniji 12 (SL x LW) in liniji 21 (LW x SL). S ponovljivostnim ...modelom živali smo analizirali število rojenih in število živorojenih pujskov od prve do šeste zaporedne prasitve. Razliko med posameznimi genotipi smo obravnavali v obliki parametrov križanj. Proučevali smo maternalne komponente: aditivni maternalni vpliv, maternalni heterozis in aditivni vpliv stare matere, ki so bile obravnavane kot neodvisne spremenljivke. Prispevek aditivnega maternalnega vpliva k razliki med pasmama (SL-LW) je bil večji za število živorojenih (0,36) kot za število rojenih pujskov (0,09). Oceni maternalnega heterozisa, ki pojasnjujeta odstopanje linij od povprečja pasem, sta za število rojenih pujskov 0,69 in 0,72 za število živorojenih pujskov v gnezdu. Razlika med linijama (SL x LW-LW x SL) je zanemarljiva (0,06 za rojene in –0,03 za živorojene pujske).