This book is a comparative study which sheds a new empirical and theoretical light on the nature of post-communist capitalism in 11 EU new member countries of Central and Eastern Europe, or CEE11. ...Extending and modifying a well-established conceptual framework for comparative capitalism rooted in new institutional economics and economic sociology, it offers a better explanation for transition-specific and path-dependent factors inherent to systemic transformation. Based on a vast dataset, the book therefore illuminates the (dis)similarities among the institutional architectures in the EU countries. Thus, the book argues that the evolving capitalism in Central and Eastern Europe exhibits strong symptoms of institutional ambiguity or a ""patchwork"" nature which makes it a distinct category from any of the co-existing models of Western European capitalism. This book will be of key interest to scholars and students of comparative political economy, Eastern European politics, post-communist studies and more broadly to researchers in the fields of economics, European politics and the wider social sciences. It will also be of significance to journalists, policymakers, members of international organizations and consultancies with an interest in Central and Eastern Europe and in European integration. This title was distinguished in 2021 with a Prize for outstanding scientific achievements awarded by Poland’s Minister of Education and Science. See more here: https://ssl-kolegia.sgh.waw.pl/en/KGS/Pages/news.aspx?NewsID=34bcc811-438c-431f-95e5-66eabf6ce0fe&ListID=46c22218-3039-4020-954e-767189a2773d The Open Access version of this book, available at http://www.taylorfrancis.com, has been made available under a Creative Commons Attribution-Non Commercial-No Derivatives (CC-BY-NC-ND) 4.0 license.
Chiar dacă formula nu se regăseşte ca atare în textul lui Noica, ea exprimă fidel ideile acestuia: „satul ştia să tragă în cuprinsul său toate celelalte feluri omeneşti de a integra lumea"), ...concluzia astfel formulată de Emil Cernea în ultimul pasaj al sintezei din anul 2008 deschide calea înţelegerii perioadei de un secol şi jumătate dintre instaurarea regimului fanariot şi intrarea în vigoare a codurilor care dau expresie deplină dreptului român modern în timpul domniei lui Alexandru loan Cuza. Pe urmele lui Cernea, profesorul Aurel-Jean Andrei, titular al cursurilor de Istoria statului român şi a dreptului românesc şi de Drept roman la Facultatea de Drept a Universităţii din Bucureşti, înfăţişează în volumul de faţă de manieră succintă reperele istorice ale procesului la capătul căruia obştea ca formă de viaţă comunitară specific românească şi Legea ţării înţeleasă ca „dreptul neamului românesc" (A.-J. Fără a fi neglijate în contexte precum programele Revoluţiilor de la 1821 şi 1848, „ideile iluministe cu privire la drepturile naturale ale omului, contractul social, libertăţile fundamentale şi egalitatea între oameni" (p. 54) nu sunt totuşi evidenţiate de o manieră sugerând înscrierea profesorului Andrei printre urmaşii spirituali ai lui Eugen Lovinescu, iar capitolul care deschide lucrarea şi care priveşte „Formarea relaţiilor de producţie de tip capitalist în Muntenia şi Moldova şi specificul capitalismului românesc" (p. 11-42), acoperind perioada scursă până în 1918, sugerează mai degrabă o afinitate profundă a autorului cu abordarea dezvoltată de Ştefan Zeletin în Burghezia română (1925) şi în studiile din volumul purtând titlul Neoliberalismul (1927). Aşa cum analizele mai atente ale ideilor spengleriene au invalidat această interpretare fatalistă, nu este exclus ca şi reluarea dezbaterii în jurul construcţiei modernităţii politico-juridice româneşti să conducă la rezultate similare. încercând în cele ce urmează o schiţă cât se poate de sumară şi incompletă a ceea ce ar putea constitui un program colectiv de studiu al istoriei (gândirii) politicojuridice româneşti inspirat de prezenta lucrare, vom porni de la teza lui Emil Cernea citată la începutul acestei recenzii observând că ea se înţelege pe sine totodată şi ca răspuns polemic dat unei linii de gândire prin care „se neagă unitatea vechiului drept românesc" în materia instituţiilor de drept privat, precum şi relevanţa Legii ţării pentru instituţiile dreptului public, a cărui dezvoltare în cadrul Legii ţării, scrie tot Emil Cernea, „este contestată în mod absurd de către Val. Cititorul care va urma trimiterea lui Cernea la locul indicat de acesta din urmă nu numai că nu va găsi formulările astfel citate, ci, parcurgând întregul studiu şi extinzând eventual cercetarea şi la alte lucrări ale lui Valentin A. Georgescu, va dobândi serioase îndoieli cât priveşte întemeierea reproşului formulat în termeni atât de categorici, iar consecinţele opoziţiei fundamentale create de Cernea între Valentin Al.
Capitalism in its contemporary, late form does not break away from its constitutive principles – that is the actions aimed at accumulating resources – but significantly changes nature of the key ...capital. No longer land or labour, but knowledge, information or technology become the elements determining the position of a person on the market. Under these circumstances, the notion of “non-work” emerges, which includes activities seemingly unrelated to capitalist priorities, but still not in the direct opposition to them. One of the areas of such non-work phenomena was the Polish cultural blogosphere. Its representatives are an example of how people operating in the field of culture – especially on the Internet – combined instrumental and existential values in their activities. For this combination to be effective, it requires the collection and interpretation of relevant data that enables us to measure the achievement level of the goals set. In the case of the surveyed bloggers – also due to the specificity of their work – these measures were often not used properly.