This paper analyses the concept of ethnographic film from the position of two institutions from the beginning of the 20th century: Ethnological Seminar at the Faculty of Humanities and Social ...Sciences of the University of Zagreb and the School of Public Health. This analysis explains the importance of ethnographic qualities of films made by these two different institutions that (in)directly represent the culture of the village. Diverse film production, very often uncritically brought under the common denominator of ethnographic film, will be reassessed by analysing the content of the film and discussing additional rewritings of their meaning and reception in the social and political context of the time.
Film je bio značajan instrument kolonijalne proizvodnje etnografskog Drugog. Predodžbe stvaraju koncepte te otjelovljuju kulturne koncepte. One provode simboličke oblike moći. Etnografski film nije ...samo reprezentacija stvarnosti, već i konstrukcija i interpretacija neke druge stvarnosti na temelju
konvencija redateljeve kulture. Tako smo suočeni s pitanjem je li kulturno znanje moguće predstaviti “drugačije”; drugim riječima, je li moguće propitati povijesno, kulturno, politički i ideološki uvjetovane hijerarhije kolonijalne kulture? Otjelovljuju li predodžbe kulturno znanje, kako to tvrde Sol Worth i John Adair (1972, 1981)? Čije znanje predstavljaju? Kakvu vrijednost imaju predodžbe u zapadnjačkoj
kulturi u usporedbi s nezapadnim svijetom? “Viktimiziraju” li slike nužno Drugoga (Ruby 1991; Kuehnast 1992; Hall 1993)? U sklopu teorije etnografskog filma kontinuirano se raspravlja o pitanjima objektivnosti, subjektivnosti, realizma te o etičkim pitanjima reprezentacije. Posljednjih godina autori etnografskih filmova traže rješenja, a novi pristupi režiranju dokumentaraca daju neke odgovore na ta pitanja.
Tekst analizira tri televizijska etnografska filma koja obrađuju pojedine istarske teme. Usporedbom njihovih osnovnih strukturnih elemenata autorica traži put koji bi ispunio uvjet objektivnosti u ...stručnom i televizijskom filmu.
Svaki etnografski film shvaćen kao vizualni iskaz izražava, poput verbalnog iskaza,
određeno motrište o pojavi koju prikazuje. Tako različiti filmovi o istome običaju pružaju
njegove različite ...interpretacije, te iskazuju mnoga značenja koja mu se pripisuju. Analizom
triju filmova o lastovskome pokladu autorica u tekstu izdvaja njima iskazana značenja i
naziva ih zbiljama poklada: običajno-izvedbenom zbiljom, zbiljom etnologa,
televizijskom zbiljom i zbiljom gledateljstva. Nadalje, razumijevanje običajne izvedbe
kao sukusa svega što su gledatelji i izvođači, te sudionici na bilo kojoj razini doživljavali
tijekom njezina odvijanja, omogućuje uvrštavanje znanstvenog ili televizijskog snimanja
filmova u sastavni dio procesa pokladnih zbivanja. Izdvajanjem zbilja iz običajne i
filmske pojavnosti lastovskoga poklada, autorica opisuje nekoliko sastavnica jednoga
procesa: godišnje običajne izvedbe lastovskoga poklada, filmove snimane tijekom tih
izvedbi, te utjecaj i tumačenja gledateljstva i izvedbi i filmova na nove občajne izvedbe.
Ovime je zaokružena nedjeljiva cjelina lastovskih pokladnih događanja, čije je osnovno svojstvo primanje i odašiljanje poruka u komunikacijskom lancu koji se proteže kroz
vrijeme i medije.
Znanstveni interes za motrište ljudi istraživane kulture ili subjekata filma u ovome
se tekstu širi i na motrište filmskih stvaratelja i gledatelja, te znanstvenika koji su kao
scenaristi (ili samostalni snimatelji) prisustvovali snimanju. Svi su oni u međusobnom
dogovaranju o značenjima pridonijeli oblikovanju snimljenog događaja. Filmovi tako
postaju poprišta pregovaranja o značenjima, te time sudjeluju u gradnji sustava značenja
poklada.