V članku analiziramo dve kampanji, ki sta na Twitterju potekali ob Noveli zakona o zakonski zvezi in družinskih razmerjih, o kateri smo se državljani Republike Slovenije odločali na referendumu 20. ...decembra 2015. Namen članka je s kvantitativno in kvalitativno korpusno analizo prikazati diskurz kot orodje za nadzor nad družbeno močjo in prevlado v diskurzu. Po predstavitvi korpusa, ki je izhodišče naše analize, v nadaljevanju članka predstavimo rezultate kritične analize diskurza dveh kampanj, glavnih nasprotnikov in iniciatorjev referenduma in glavnih zagovornikov spremembe, v katerih raziskujemo uporabo Twitterja kot orodja za nadzor nad družbeno močjo v specifičnem kontekstu poskusa izenačitve zakonskih zvez v Republiki Sloveniji.
V prispevku predstavimo najnovejšo različico korpusa spletne slovenščine Janes, ki vsebuje tvite, spletne forume, novice in uporabniške komentarje nanje, blogovske zapise in komentarje nanje ter ...uporabniške in pogovorne strani na Wikipediji. Najprej opišemo postopek zajema besedil za vsakega od vključenih virov in podamo kvantitativno analizo zgrajenega korpusa. Sledi predstavitev avtomatskih in ročnih postopkov za obogatitev korpusa s koristnimi metapodatki, kot so tip, spol in regija avtorja ter sentiment in stopnja tehnične in jezikovne standardnosti posameznega besedila. Prispevek sklenemo z opisom delotoka za jezikoslovno označevanje korpusa, ki vključuje tokenizacijo, stavčno segmentacijo, rediakritizacijo, normalizacijo, oblikoskladenjsko označevanje in lematizacijo.
Vzdevki oz. uporabniška imena v računalniško posredovani komunikaciji so reprezentacija uporabnikov v spletu, zato predvidevamo, da se ti zelo potrudijo in jih oblikujejo tako, da jih ta kar najbolje ...predstavljajo. Uporabniška imena so pogosto zelo inovativna in izkazujejo visoko stopnjo igranja z jezikom, na kar na eni strani vpliva dejstvo, da v obravnavanih tipih računalniško posredovane komunikacije ne sme biti uporabnikov z enakim uporabniškim imenom, na drugi strani pa želja posameznika, da bi bilo njegovo uporabniško ime kar se da inovativno in unikatno. Pri oblikovanju uporabniškega imena uporabniki svojo identiteto zakrivajo oz. razkrivajo na različne načine, in sicer glede na tip računalniško posredovane komunikacije, v katerem sodelujejo. Raziskava uporabniških imen v komentarjih novinarskih prispevkov in na Twitterju je pokazala, da uporabniki, ki komentirajo spletne novice, bolj težijo k zakrivanju identitete kot uporabniki Twitterja. Po drugi strani uporabniki Twitterja v uporabniškem imenu pogosteje razkrijejo svojo identiteto, in sicer tako, da v njem uporabijo ime in/ali priimek.