E-resources
Open access
-
Jakšić, Goran
09/2016Web Resource
Invazivni ponto-kaspijski glavoči: riječni glavočić (Neogobius fluviatilis), glavočić okrugljak (Neogobius melanostomus), keslerov glavočić (Ponticola kessleri) nedavno su uzrokovali dramatične promjene struktura ribljih zajednica diljem europskih riječnih sustava. Iako je njihova prisutnost u hrvatskom dijelu dunavskog slijeva primjećena i distribucija izučena, njihova ishrana, utjecaj na autohtone populacije riba, kondicija, dob i rast, zastupljenost haplotipova i porijeklo, do sada su bili nepoznati. Analiza sadržaja probavnog trakta riječnog glavočića (Neogobius fluviatilis) ukazuje da mu je ishrana vrlo raznolika, ali prevladavaju Trichoptera, Chironomidae, Bivalvia i Odonata. Ishrana mu se u znatnoj mjeri preklapa s ishranom glavočića okrugljaka (Neogobius melanostomus), kojem u ishrani prevladava Gastropoda. Mala riba i Gammarus sp. prevladavaju u ishrani keslerova glavočića (Ponticola kessleri). Usporedba sadržaja probavnog trakta s plijenom dostupnim u okolini ukazuje da riječni glavočić i glavočić okrugljak preferiraju Trichoptera, Megaloptera i Coleoptera, a keslerov glavočić Trichoptera, Gammarus sp. i Pisces. Analize ukazuju na potencijalno pozitivan utjecaj prisustva ponto-kaspijskih glavoča na neke populacije riba: glavočića okrugljaka i keslerova glavočića na zlatnog vijuna (Sabanejewia balcanica), riječnog glavočića na šarana (Cyprinus carpio), karasa (Carassius carassius), manjića (Lota lota) i velikog vijuna (Cobitis elongata). Međutim, postoje i naznake da keslerov glavočić negativno utječe na klena (Squalius cephalus), a glavočić okrugljak na malog vretenca (Zingel streber). Pozitivan alometrijski rast utvrđen je za sve tri analizirane vrste ponto-kaspijskih glavoča upućujući na vremenski duže prisutne populacije. Kondicijski faktor najveći je za glavočića okrugljaka, a najmanji za riječnog glavočića. Za riječnog glavočića je utvrđena dob I, II i III, a za glavočića okrugljaka i keslerova glavočića I, II, III i IV, s tim da najveću brzinu rasta ima riječni glavočić, a najmanju glavočić okrugljak. Za svaku od analiziranih vrsta ponto-kaspijskih glavoča utvrđen je jedan crnomorski haplotip. Malen broj haplotipova upućuje na relativno malobrojne populacije ponto-kaspijskih glavoča što potencijalno smanjuje visinu njihova invazivnog potencijala u savskom slijevu. Invazivni ponto-kaspijski glavoči: riječni glavočić (Neogobius fluviatilis), glavočić okrugljak (Neogobius melanostomus), keslerov glavočić (Ponticola kessleri) nedavno su uzrokovali dramatične promjene struktura ribljih zajednica diljem europskih riječnih sustava. Iako je njihova prisutnost u hrvatskom dijelu dunavskog slijeva primjećena i distribucija izučena, njihova ishrana, utjecaj na autohtone populacije riba, kondicija, dob i rast, zastupljenost haplotipova i porijeklo, do sada su bili nepoznati. Analiza sadržaja probavnog trakta riječnog glavočića (Neogobius fluviatilis) ukazuje da mu je ishrana vrlo raznolika, ali prevladavaju Trichoptera, Chironomidae, Bivalvia i Odonata. Ishrana mu se u znatnoj mjeri preklapa s ishranom glavočića okrugljaka (Neogobius melanostomus), kojem u ishrani prevladava Gastropoda. Mala riba i Gammarus sp. prevladavaju u ishrani keslerova glavočića (Ponticola kessleri). Usporedba sadržaja probavnog trakta s plijenom dostupnim u okolini ukazuje da riječni glavočić i glavočić okrugljak preferiraju Trichoptera, Megaloptera i Coleoptera, a keslerov glavočić Trichoptera, Gammarus sp. i Pisces. Analize ukazuju na potencijalno pozitivan utjecaj prisustva ponto-kaspijskih glavoča na neke populacije riba: glavočića okrugljaka i keslerova glavočića na zlatnog vijuna (Sabanejewia balcanica), riječnog glavočića na šarana (Cyprinus carpio), karasa (Carassius carassius), manjića (Lota lota) i velikog vijuna (Cobitis elongata). Međutim, postoje i naznake da keslerov glavočić negativno utječe na klena (Squalius cephalus), a glavočić okrugljak na malog vretenca (Zingel streber). Pozitivan alometrijski rast utvrđen je za sve tri analizirane vrste ponto-kaspijskih glavoča upućujući na vremenski duže prisutne populacije. Kondicijski faktor najveći je za glavočića okrugljaka, a najmanji za riječnog glavočića. Za riječnog glavočića je utvrđena dob I, II i III, a za glavočića okrugljaka i keslerova glavočića I, II, III i IV, s tim da najveću brzinu rasta ima riječni glavočić, a najmanju glavočić okrugljak. Za svaku od analiziranih vrsta ponto-kaspijskih glavoča utvrđen je jedan crnomorski haplotip. Malen broj haplotipova upućuje na relativno malobrojne populacije ponto-kaspijskih glavoča što potencijalno smanjuje visinu njihova invazivnog potencijala u savskom slijevu. Invasive Ponto-Caspian gobies have recently caused dramatic changes in fish assemblage structures throughout the Danube basin. While their presence in the Croatian part of the basin has been noted and distribution studied, their dietary habits, impact on native fish communities, condition, age and growth, presence of haplotypes and origin, until now, have been unknown. In 2011, 17 locations in the Sava River Basin were sampled for fish and 15 for benthic invertebrates. Fish population monitoring data, available for nine seasons (2003-2006 and 2010-2014) and 12 locations, were used to analyse the impacts of Ponto-Caspian gobies on benthic fish abundance. Gut content analysis indicates that the monkey goby (Neogobius fluviatilis) diet is very diverse, but dominated by Trichoptera, Chironomidae, Bivalvia and Odonata. The diet overlaps considerably with the round goby (Neogobius melanostomus) diet, although Gastropoda are dominant in the latter's diet. Small fish and Gammarus sp. dominate the bighead goby (Ponticola kessleri) diet. Comparison of gut content with the prey available in the environment indicates that monkey and round gobies exhibit preference for Trichoptera, Megaloptera and Coleoptera, and bighead goby for Trichoptera, Gammarus sp. and Pisces. Ponto-Caspian gobies in the Sava River are spreading upstream, towards the reaches with lower fish diversity. Analyses indicate potentially positive impacts of PontoCaspian gobies presence on some fish populations: round and bighead goby on Balkan golden loach (Sabanejewia balcanica) and monkey goby on common carp (Cyprinus carpio), crucian carp (Carassius carassius), burbot (Lota lota) and Balkan loach (Cobitis elongata). However, there are also indications that bighead and round goby could adversely impact the native chub (Squalius cephalus) and zingel (Zingel streber) populations, respectively. Positive allometric growth has been determined for all three analyzed Ponto-Caspian goby species, suggesting that they have been present for a longer period of time. Condition factor, as a function of available energy resources, is the largest for the round goby and the lowest for the monkey goby. Age I, II, III have been determined for the monkey goby and age I, II, III, IV for the round and bighead goby, with the highest growth rate determined for the monkey goby and the lowest for the round goby. For each of the analyzed Ponto-Caspian goby species only one haplotype, originated from native Black Sea populations, has been found. Determined monkey goby haplotype has also been found in Ukraine and Slovakia and determined round goby haplotype in Ukraine, Bulgaria, Slovakia, Serbia, Poland and Belgium. Determined bighead goby haplotype has also been found only in Ukraine. A small number of haplotypes indicates a relatively small number of Ponto-Caspian goby populations and potentially reduces their invasive potential in the Sava River Basin. Although the PontoCaspian goby caused significant disruptions in some areas of the Danube basin, density of its population and impacts are relatively limited in the Sava River and its tributaries. As Ponto-Caspian gobies are still in the expansionary period of invasion and the ecosystem still adapting to new circumstances, continued monitoring of fish population dynamics in the Sava basin is needed to determine the outcome and impacts of this invasion.
Author
![loading ... loading ...](themes/default/img/ajax-loading.gif)
Shelf entry
Permalink
- URL:
Impact factor
Access to the JCR database is permitted only to users from Slovenia. Your current IP address is not on the list of IP addresses with access permission, and authentication with the relevant AAI accout is required.
Year | Impact factor | Edition | Category | Classification | ||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
JCR | SNIP | JCR | SNIP | JCR | SNIP | JCR | SNIP |
Select the library membership card:
If the library membership card is not in the list,
add a new one.
DRS, in which the journal is indexed
Database name | Field | Year |
---|
Links to authors' personal bibliographies | Links to information on researchers in the SICRIS system |
---|
Source: Personal bibliographies
and: SICRIS
The material is available in full text. If you wish to order the material anyway, click the Continue button.