NTF, Oddelek za geologijo, Ljubljana (NTFGEO)
-
Vpliv geoloških razmer na nastanek podorov ob potresih v alpskem svetu : diplomsko deloKrajnc, Peter, 1979-Plazovi, ki nastanejo kot posledica potresa, spadajo med največje nevarnosti za človeka. Skalni podori so v alpskem svetu najpogostejši tipi plazov. Območje Posočja je 12. 4. 1998 prizadejal ... najmočnejši potres v tem stoletju na slovenskem ozemlju. Z magnitudo 5,8 in z VII. do VIII. stopnjo po evropski makroseizmični lestvici (EMS) je povzročil veliko materialno škodo - več kot 4000 objektov je bilo poškodovanih in nastale so velike posledice v naravi. 12. 7. 2004 mu je sledil še en potres z magnitudo 4,9 in z VI. do VII. stopnje EMS. Tudi ta aktivnost je na sorazmerno majhnem območju povzročila izredno veliko število pojavov nestabilnosti terena. Za boljše razumevanje posledic obeh potresov v naravi so bili na terenu pregledani in opisani hribinski podori. V pomoč so mi bili podatki o plazovih iz leta 1998, na osnovi katerih sem ločil starejše od mlajših podorov. Za posamezen podor sem nato opisal in določil naslednje parametre: velikost, vrsto, globino podora ter rastje in naklon terena. Teh dogodkov je bilo 106 in so prikazani v tabeli in na pregledni karti. Ob potresu 12. aprila 1998 je bilo v alpskemsvetu registriranih 62 hribinskih podorov. Ob številnih manjših podorih (35 dogodkov) se je zgodilo tudi večje število srednjih podorov (16 dogodkov). Intenziteta potresa pa je bila dovolj močna tudi za aktiviranje podorov, ki po velikosti močno presegajo 10 000 m3 materiala (9 dogodkov). Med različnimi tipi hribinskih podorov jih je največ nastalo ob različnih sistemih zalednih razpok (39 podorov), to je v kompleksnih tektonskih razmerah. Samo tretjina vseh pa pripada gruščnatim, planarnim, vertikalnim in klinastim podorom. Kartiranje je pokazalo, da potres 12. julija 2004 ni povzročil nastanka velikih in zelo velikih hribinskih podorov. Od skupno 44 hribinskih podorov, je bilo kar 38 majhnih hribinskih porušitev in le 6 srednje velikih. Večina porušitev (29 podorov) je nastala ob več različnih sistemih razpok in plastovitosti v zaledju prostora. Nekaj porušitev je nastalo z zdrsom površinskih gruščnatih plasti (7 podorov), ki so prekrivale stalno apnenčasto podlago, medtem, ko so bili zdrsi ob vertikalni (3. podori) ali položnejše (3. podori) nagnjeni ploskvi redki. Tudi klinasti zdrsi (2 podora) so bili redki. Povod za sproženje podorov sta bila oba potresa, ki pa nista bila dovolj za nastanek podorov brez že prej obstoječih dejavnikov. Glavni vzročni dejavniki so tektonski, litološki in geometrijski kot tudi vegetacijski. Tako tektonski elementi kot nagib pobočja najbolj prispevajo k temu, ali lahko do podora sploh pride. Litologija - v glavnem obravnavano območje gradijo karbonati - je ugodna za nastanek podora. Na pregledanem območju podorov se ne spreminja in vloga pri samem nastanku podora ni pomembna.Vrsta gradiva - diplomsko delo ; neleposlovje za odrasleZaložništvo in izdelava - Ljubljana : [P. Krajnc], maj 2006Jezik - slovenskiCOBISS.SI-ID - 567902
Avtor
Krajnc, Peter, 1979-
Drugi avtorji
Ribičič, Mihael
Teme
inženirska geologija |
podori |
potresi |
hribinski podori |
plazovi |
skalni podori
![loading ... loading ...](themes/default/img/ajax-loading.gif)
Rezervirajte gradivo na želenem mestu prevzema.
Mesto prevzema |
Status gradiva | Rezervacija |
---|---|---|
NTF, Oddelek za geologijo, Ljubljana |
prosto - na dom, čas izposoje: 14 dni
|
Signatura – lokacija, inventarna št. ... |
Status izvoda |
---|---|
Geologija D KRAJNC Peter Vpliv IN: 000014069 Geologija D KRAJNC Peter Vpliv IN: 000014069 |
prosto - na dom, čas izposoje: 14 dni
|
![loading ... loading ...](themes/default/img/ajax-loading.gif)
![loading ... loading ...](themes/default/img/ajax-loading.gif)
![loading ... loading ...](themes/default/img/ajax-loading.gif)
Vnos na polico
Trajna povezava
- URL:
Faktor vpliva
Dostop do baze podatkov JCR je dovoljen samo uporabnikom iz Slovenije. Vaš trenutni IP-naslov ni na seznamu dovoljenih za dostop, zato je potrebna avtentikacija z ustreznim računom AAI.
Leto | Faktor vpliva | Izdaja | Kategorija | Razvrstitev | ||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
JCR | SNIP | JCR | SNIP | JCR | SNIP | JCR | SNIP |
Baze podatkov, v katerih je revija indeksirana
Ime baze podatkov | Področje | Leto |
---|
Povezave do osebnih bibliografij avtorjev | Povezave do podatkov o raziskovalcih v sistemu SICRIS |
---|---|
Krajnc, Peter, 1979- | ![]() |
Ribičič, Mihael | 04952 |
Vir: Osebne bibliografije
in: SICRIS
Izberite prevzemno mesto:
Prevzem gradiva po pošti
Naslov za dostavo:
Med podatki člana manjka naslov.
Storitev za pridobivanje naslova trenutno ni dostopna, prosimo, poskusite še enkrat.
S klikom na gumb "V redu" boste potrdili zgoraj izbrano prevzemno mesto in dokončali postopek rezervacije.
S klikom na gumb "V redu" boste potrdili zgoraj izbrano prevzemno mesto in naslov za dostavo ter dokončali postopek rezervacije.
S klikom na gumb "V redu" boste potrdili zgoraj izbrani naslov za dostavo in dokončali postopek rezervacije.
Obvestilo
Trenutno je storitev za avtomatsko prijavo in rezervacijo nedostopna. Gradivo lahko rezervirate sami na portalu Biblos ali ponovno poskusite tukaj kasneje.
Gesla v Splošnem geslovniku COBISS
Izbira mesta prevzema
Gradivo iz matične enote je brezplačno. Če je gradivo na mesto prevzema dostavljeno iz drugih enot, lahko knjižnica to storitev zaračuna.
Mesto prevzema | Status gradiva | Rezervacija |
---|
Rezervacija v teku
Prosimo, počakajte trenutek.
Rezervacija je uspela.
Rezervacija ni uspela.
Rezervacija...
Članska izkaznica:
Mesto prevzema: