Due to the undeniable importance of medicine in human life, the authors explore the level of attentiveness given to medical topics since the beginnings of Croatian lexicography and encyclopaedistics ...in the 16th century until today. Specific emphasis is put on the activities of the Miroslav Krleža Institute of Lexicography, as the only Croatian institution which has been systematically involved in the field of lexicography and encyclopaedistics for almost 70 years. The representation and importance of medicine have been established in three ways. Firstly, by chronologically presenting medical terms and topics in the works of Croatian lexicography and encyclopaedistics from the 16th to the 19th century. Subsequently, by systemizing and analysing medical publications published in the 20th century, especially the ones created by the Institute. Lastly, by reviewing the presence of medical terms and topics in other Institute's publications, especially in the Croatian Encyclopaedia. The study shows that medicine has been well represented in Croatian lexicographic and encyclopaedic works, which have played a significant role in establishing Croatian medical terminology and adding to systematization of knowledge in the field of medicine. The authors conclude that lexicography and encyclopaedistics in Croatia have paid adequate attention to medical topics, as well as mirrored the interest of professional and broader community towards medicine.
This paper discusses the role of online encyclopaedias as a specific component of the scientific infrastructure, using the example of the Croatian encyclopaedistics. The functionalities of digital ...media generated new epistemic characteristics of encyclopaedias by transforming them into the active platforms for dissemination and generation of new knowledge. Thanks to their role in synthesis, networking and generation of knowledge, online encyclopaedias might be applied to history of science and technology research, in which multi-layered, interdisciplinary approach is obligatory. The recently initiated open-access Croatian Encyclopaedia of Technology and its role in elaborating the field’s knowledge are described. This encyclopaedia is the framework for the development of the Portal of Croatian Technology Heritage, which will serve as a platform for networking and sharing information from various sources. The portal will contribute to the development of research in history of technology, but also to the revalorisation and the sustainability of the national technology heritage and the positioning of Croatian technology in the global context.
Dok je uloga medicine, posebice humane medicine, u životu čovjeka neupitna, autori žele ispitati koje je značenje medicini posvećeno u hrvatskoj leksikografiji i enciklopedici. Prikazan je razvoj ...medicinske leksikografije i enciklopedike u Hrvatskoj od začetaka u 16. stoljeću do danas, s posebnim naglaskom na djelatnost Leksikografskoga zavoda Miroslav Krleža (LZMK), kao jedine hrvatske institucije koja se sustavno bavi leksikografijom i enciklopedikom već sedamdesetak godina. Položaj i važnost medicine utvrdili su se kronološkim prikazom zastupljenosti medicinskih naziva i tema u djelima hrvatske leksikografije i enciklopedike od 16. do 19. stoljeća, sistematiziranjem i analizom medicinskih izdanja iz 20. stoljeća, posebice onih LZMK-a, te pregledom zastupljenosti medicine u ostalim izdanjima LZMK-a, s naglaskom na Hrvatsku enciklopediju. Pokazalo se da je medicina u značajnoj mjeri bila zastupljena u hrvatskim leksikografskim i enciklopedijskim djelima koja su imala važnu ulogu u usustavljivanju hrvatske medicinske terminologije i spoznaja iz područja medicine. Autori zaključuju da su leksikografija i enciklopedika u Hrvatskoj zadovoljavajuće pratile zanimanje stručne, ali i šire zajednice za medicinu, odnosno medicinske teme.
Due to the undeniable importance of medicine in human life, the authors explore the level of attentiveness given to medical topics since the beginnings of Croatian lexicography and encyclopaedistics in the 16th century until today. Specific emphasis is put on the activities of the Miroslav Krleža Institute of Lexicography, as the only Croatian institution which has been systematically involved in the field of lexicography for almost 70 years. The representation and importance of medicine have been established in three ways. Firstly, by chronologically presenting medical terms and topics in the works of Croatian lexicography and encyclopaedistics from the 16th to the 19th century. Subsequently, by systemizing and analysing medical publications published in the 20th century, especially the ones created by the Institute. Lastly, by reviewing the presence of medical terms and topics in other Institute’s publications, especially in the Croatian Encyclopaedia. The study shows that medicine has been well represented in Croatian lexicographic and encyclopaedic works, which have played a significant role in establishing Croatian medical terminology and adding to systematization of knowledge in the field of medicine. The authors conclude that lexicography and encyclopaedistics in Croatia have paid adequate attention to medical topics, as well as mirrored the interest of professional and broader community towards medicine.
Projekt ljudskoga genoma završen je 2003. godine, a njegovi su rezultati otkrili dotada nepoznate detalje o našem genomu: skupinu informacija o tome kako ljudska bića izgledaju, kako djeluju, ...osjećaju, misle i razvijaju se. Uskoro su ostvarene i druge međunarodne suradnje poput projekta HapMap i Projekta 1000 genoma. Unatoč tomu što su primarno bili usmjereni na istraživanje varijabilnosti u ljudskoj populaciji, kao i moguće povezanosti različitih varijacija s različitim stanjima i bolestima, ti su projekti također znatno utjecali na razumijevanje utjecaja gena na sportski uspjeh. Usporedno su razvijene poboljšane metode genske analize i genskoga preinačavanja na temelju kojih je postalo moguće utvrditi kandidatske gene odgovorne za različite fenotipe uspješnosti u sportu te razviti protokole slične genskim terapijama za poboljšanje sportskih natjecateljskih performansi sportaša. Ovaj rad daje pregled razvoja u genetici, pregled kandidatskih gena povezanih sa sportskim natjecateljskim performansama te etičke dvojbe vezane uz preinačavanje genoma radi poboljšavanja sportskih natjecateljskih performansi.
Znanstvena aktivnost hrvatskih ustanova iz sustava znanosti i visokoga obrazovanja od 1991. do 2005. utvrđena je analizom 8436 radova, objavljenih u časopisima iz prirodnih znanosti, koji su ...indeksirani u bazi Wos-SCI-Expanded u navedenom razdoblju. Time se dobio uvid u obilježja znanstvenoga komuniciranja hrvatskih znanstvenih ustanova, odnosno u njihovu produktivnost i utjecaj, za razdoblje koje je prethodilo uvođenju postojećega sustava vrednovanja znanstvenoga rada te donošenju nacionalnih strateških dokumenata koji su trebali dati smjernice razvoja znanosti. Također se utvrdilo jesu li pravni okvir vrednovanja znanstvenih ustanova i strategije razvoja znanosti bili utemeljeni na stvarnom stanju znanstvene aktivnosti na području prirodnih znanosti. Ovo je istraživanje polazišna točka daljnjim sustavnim scientometrijskim istraživanjima koja će omogućiti praćenje uočenih stanja i trendova aktivnosti hrvatskih znanstvenih ustanova.
U radu se propituje enciklopedička relevantnost pojedinih tema, odnosno analiziraju razlozi koji utječu na odluku je li i u kojem opsegu određena tema relevantna za obradu u nekom enciklopedičkom ...djelu. Pretpostavka je da određivanje enciklopedičke relevantnosti nužno ne proizlazi iz historiografskih i znanstveno utemeljenih činjenica, nego je djelomično utemeljeno na subjektivnoj procjeni autora ili urednika. Takva je procjena najčešće odraz percepcije pojedine teme u javnosti, pa je neizbježno podložna nacionalnim, ideološkim, svjetonazorskim i drugim pristranostima, ali je uvjetovana i potencijalnim interesom čitatelja za određenu temu. U radu se razrađuje metodologija analize enciklopedičke relevantnosti tema iz hrvatske tehničke baštine. Analize su provedene na većem broju općih i strukovnih, svjetskih i nacionalnih, tiskanih i elektroničkih enciklopedija. Zaključuje se da analiza enciklopedičke relevantnosti može biti dobar pokazatelj percepcije neke teme u pojedinim sredinama i razdobljima.