Rekonstrukcija dojke Milas, Ivan; Zore, Zvonimir; Roth, Andrej ...
Libri oncologici,
12/2014, Letnik:
42, Številka:
1-3
Journal Article
Recenzirano
Odprti dostop
Karcinom dojke je načešći maligni tumor kod žena u Hrvatskoj. On je i vodeći uzrok smrti kod žena oboljelih od malignih bolesti. Njegovo liječenje izaziva jedan od najvećih strahova kod žena a to je ...gubitak jedne ili obje dojke. Tako se radi pogubnog psihološkog učinka ove bolesti sve veći broj žena odlučuje za rekonstrukciju. Zadnjih dvadesetak godina pratimo izraziti napredak u rekonstrukcijskim tehnikama, bilo vlastitim tkivom bilo ugradbenim materijalima. Ovaj članak nam daje kratki povjesni razvoj i današnji pregled o mogućnostima rekonstrukcije. Također, pregled prednosti i nedostataka
rekonstrukcijskih tehnika, koje nam mogu pomoći u izboru, vremena i načina rekonstrukcije. Krajnji cilj rekonstrukcije dojke treba biti, onkološki siguran zahvat kojime je žena zadovoljna.
Cilj istraživanja je bio utvrditi utjecaj pandemije COVID-19 na sveukupni rad patohistološkog i citološkog laboratorija u KBC-u Rijeka kao i na dijagnostiku nekih od najčešćih malignih bolesti.
...Retrospektivno su iz računalne baze podataka izvučeni i međusobno uspoređeni brojevi patohistoloških i citoloških nalaza, novodijagnosticiranih malignoma dojke, pluća, debelog crijeva, endometrija i prostate te molekularnih testova za analizu mutacije EGFR i HPV-infekcije za razdoblje od 1. ožujka do 30. rujna 2019. (prije pandemije) te od 1. ožujka do 30. rujna 2020. (za vrijeme pandemije COVID-19).
Ukupni broj izvršenih pretraga bio je statistički značajno manji za vrijeme pandemije COVID-19 u 2020. u odnosu na isto razdoblje 2019. (p<0,000), patohistološke dijagnostike za 24%, neginekoloških citoloških nalaza za 20%, ginekoloških za 13% te papa testova za 11% manje. Za vrijeme COVID-19 u odnosu na isto razdoblje prije pandemije broj novodijagnosticiranih malignih tumora značajno je smanjen za maligne novotvorine debelog crijeva (–25%, p<0,0001). Smanjenje novih slučajeva karcinoma dojke (–3%) i karcinoma prostate (–4%) bilo je manje izraženo, dok je povećanje evidentirano za karcinome pluća (+2%) i endometrija (+53%). Broj HPV-testova značajno je pao za vrijeme pandemije COVID-19, za 40% (p<0,0001).
Ovim radom smo potvrdili očekivano značajno smanjenje opsega rada tijekom prvog vala pandemije COVID-19 u 2020., i to od 11% do 40%, iako broj bolesnica/ka s novodijagnosticiranim karcinomima, osim s karcinomom debelog crijeva, nije značajno pao. Važno bi bilo formirati zajednički nacionalni registar koji bi prikupio ne samo dijagnostičke, već i terapijske postupke, posebno onkoloških bolesnica/ka, čime bi se dobio objektivniji uvid u probleme zdravstvenog sustava za vrijeme pandemije. Ovi podatci mogu poslužiti promišljanju mjera i strategije za što adekvatnije zbrinjavanje ne samo oboljelih od COVID-19, već i ostalih.
Receiving a cancer diagnosis is an important moment in anyone's life. Consequently, many patients are prepared to change their everyday habits and begin to look for advice from a wide range of ...sources. Women with breast cancer are particularly motivated and committed to making changes to their lifestyle and diet. The purpose of this study was to elucidate the changes in nutritional and other lifestyle habits following breast cancer diagnosis in Slovenia. A further goal was to estimate the proportion of breast cancer patients using dietary supplements and alternative diets or ascertain their desire to attend a consultation with a dietician.
A link to an online questionnaire was sent to the email addresses of members of Europa Donna and posted on their website (www.europadonna-zdruzenje.si) and Facebook page.
A total of 102 patients were included in the study. We found that a majority of breast cancer patients changed their eating habits (68.6%) and/or physical activity level (53.9%) following diagnosis. On average, they increased their fruit and vegetable intake and reduced their intake of sugar, red meat and fat. Alternative diets were used by 29.4% of patients, with a high proportion of patients (75.5%) consuming dietary supplements. More than a half of the patients (69.6%) expressed a desire for a consultation with a dietician.
Nutritional support during cancer treatment is part of medical treatment and has an important role to play in secondary and tertiary cancer prevention activities. More dieticians should therefore be incorporated into the health system.
Rak dojke pri mladih bolnicah je redek pojav. Uspešno zdravljenje te bolezni omogoča večini mladih bolnic dolgo preživetje. Pomemben vidik kakovosti življenja je nedvomno ohranjanje plodnosti, ...posebno ob zavedanju, da je starost žensk ob prvem otroku vse višja. Mlade bolnice je zato treba že ob postavitvi diagnoze seznaniti z možnimi negativnimi vplivi zdravljenja na plodno sposobnost in jim ponuditi možnost svetovanja. Na ginekološko-onkološkem konziliju bolnicam ali paru med drugim predstavimo postopke za shranjevanje genetskega materiala pred pričetkom zdravljenja. V pričujočem prispevku predstavljamo in razpravljamo o novejših spoznanjih, ki povezujejo rak dojke ter nosečnost. Predstavljamo tudi zbrane podatke o nosečnostih pri zelo mladih bolnicah po zdravljenju raka dojke v Sloveniji.
Prikazujemo primer bolnice, ki je bila zaradi raka dojke obojestransko operirana. V drugem primeru je šlo za invazivni lobularni karcinom (ILC). Pri bolnici smo pred operacijo opravili preiskavo dojk ...z magnetno resonanco (MR), ki je pokazala večji obseg bolezni od pričakovanega. Pri bolnicah z ILC predoperativna preiskava z MR pri 28 % spremeni načrtovano operacijo. Preiskavo dojk z MR opravljamo tudi za odkrivanje karcinomov v predelih dojk, kjer mamografija in UZ sprememb ne pojasnita povsem, za odkrivanje primarnega tumorja ob pozitivnih pazdušnih bezgavkah, za oceno odgovora na kemoterapijo, za odkrivanje ruptur pri silikonskih vsadkih in za iskanje prostih silikonskih delcev ob rupturi. MR-preiskava dojk se uporablja tudi kot ena od presejalnih metod za odkrivanje raka dojk pri ženskah s povečanim tveganjem.
Bolnica iz programa Dora Matjaž Kaučič; Kristijana Hertl; Olivera Pečanac
Onkologija,
12/2010, Letnik:
14, Številka:
2
Journal Article
Recenzirano
Odprti dostop
V članku prikazujemo primer bolnice z rakom dojke, odkritim v okviru presejalnega programa Dora. Zaradi multicentričnih žarišč raka, odkritih med zdravljenjem, je bila trikrat operirana. Razpravljamo ...o pogostosti multicentričnih in multifokalnih žarišč raka dojke, o njihovem vplivu na obseg zdravljenja ter o prednostih in slabostih predoperativne preiskave dojk z magnetno resonanco.
Uvod: Rak dojke najčešći je rak koji se dijagnosticira kod žena. Psihološke reakcije na spoznaju bolesti najčešće se izražavaju u obliku depresije i anksioznosti. Mnoge studije ukazuju na povezanost ...depresivnosti i kvalitete života u žena oboljelih od raka dojke.
Cilj: Istražiti povezanost stupnja depresivnosti i kvalitete života u žena oboljelih od raka dojke.
Ispitanici i metode: Rad je urađen primjenom anketnog istraživanja na uzorku od 50 ispitanika na Klinici za onkologiju Sveučilišne kliničke bolnice (SKB) Mostar. U istraživanju su korišteni sociodemografski upitnik namjenski sačinjen za ovo istraživanje, Beckova skala depresivnosti i WHOQOL-BREF upitnik kvalitete života.
Rezultati: Pronađena je negativna povezanost između razine depresivnosti i kvalitete života u žena oboljelih od raka dojke, međutim povezanost nije statistički značajna. Ispitanice koje imaju djecu, viši ekonomski status, su samostalno pokretne i ne uzimaju lijekove iskazale su višu razinu kvalitete života. Nije pronađena statistički značajna razlika u razini ispitanika u odnosu na njihove sociodemografske podatke.
Zaključak: Kvaliteta života je negativno povezana s depresivnošću u žena oboljelih od raka dojke, ali povezanost nije statistički značajna.
Populacija starejših ljudi se veča, zato se povečuje tudi število bolnic z rakom dojke, ki so starejše od 80 let. Žal ni enotnega mnenja oziroma strokovnih priporočil o tem, kako zdraviti starejše ...bolnice z rakom dojk. Namen naše retrospektivneštudije je bil ugotoviti, kako kirurško zdravimo raka dojk pri bolnicah, starih 80 let ali več in kakšno je njihovo preživetje.Pregledali smo popise bolezni 154 bolnic z začetnim rakom dojke (povprečna starost 83 let; razpon od 80 do 90 let), ki so bile na Onkološkem inštitutu Ljubljana operirane vobdobju od leta 2000 do leta 2008 in so bile ob operaciji stare 80 let ali več. Zbrali smo podatke o obsegu bolezni, patomorfoloških značilnostih tumorja, načinu zdravljenja,obsegu operacije dojke in pazdušnih bezgavk, ponovitvi bolezni, vzroku smrti, dolžini preživetja in dolžini preživetjaglede raka dojk. Z univariatno in mutivariatno analizo smo ugotavljali povezavo med prognostičnimi dejavniki, vrsto zdravljenja in preživetjem glede raka dojk. Rak dojke je bilomejen na dojko v 28 %, v 47% so bili prisotni regionalni zasevki, obseg bolezni pa ni bil znan v 25 %. Tumorski stadij pT1/pT2 je imelo 75 % bolnic, pT3/pT4 pa je imelo 25 %bolnic. Kirurško zdravljenje je obsegalo: kvadrantektomijov 27 %, mastektomijo v 73 %, izpraznitev pazduhe v 57 %,biopsijo varovalne bezgavke v 18 %, brez posega v pazduho pa je bilo 25 % bolnic. Adjuvantno hormonsko zdravljenje je imelo 88 % bolnic (tamoxifen 53, aromatazni inhibitor 45,kombinacija obeh 37 bolnic), zdravljenje s citostatiki je imelo1,3 % bolnic, obsevanih pa je bilo 16 % bolnic. Ponovitev bolezni smo dokazali v 23 %, v času sledenja od 0,1 do 11 let(mediana 4,45 leta). Lokalno ponovitev bolezni smo dokazali v 10 %, reginalno v 6 % in oddaljene zasevke v 23 %. Petletno preživetje glede raka dojk je bilo pri lokalno omejenem raku 90 %, pri regionalno razširjenem pa 62 %. Ena od bolnicje umrla prvi dan po operativnem posegu zaradi srčnega infarkta. Zaradi raka dojk je umrlo 19 % bolnic, zaradi drugih vzrokov pa 12 % bolnic. Univariatna analiza je pokazala, da so bili z dolžino preživetja zaradi raka dojk povezani naslednji dejavniki: zdravljenje s hormoni pred operacijo, patološki Tstadij, patološki N stadij, operacija dojke, odstranitev vsehpazdušnih bezgavk, operacija bezgavk, estrogenski receptorji,stopnja diferenciacije tumorja, radikalnost kirurškega posega in kirurško zdravljenje v skladu s smernicami. Z multivariatnostatistično analizo smo ugotovili, da so bili patološki T stadij, patološki N stadij in estrogenski receptorji neodvisni prognostični dejavniki za dolžino preživetja zaradi raka dojk. Rezultati naše multivariatne analize kažejo, da so kirurgi ustrezno prilagodili obseg operativnega zdravljenja stadiju bolezni in splošnemu stanju bolnice. Kratko preživetje glede raka dojk je pokazatelj tega, da je rak dojke z zasevki v pazdušnih bezgavkah pri bolnicah, starih 80 let ali več, lahko agresivna bolezen. ; slv - slovenski
Mammography as an x-ray method usually gives good results for lower density breasts while higher breast tissue densities significantly reduce the overall detection sensitivity and can lead to false ...negative results. In automatic detection algorithms knowledge about breast density can be useful for setting an appropriate decision threshold in order to produce more accurate detection. Because the overall intensity of mammograms is not directly correlated with the breast density we have decided to observe breast density as a texture classification problem. In this paper we propose breast density classification using feature selection process for different classifiers based on grayscale features of first and second order. In feature selection process different selection methods were used and obtained results show the improvement on overall classification by choosing the appropriate method and classifier. The classification accuracy has been tested on the mini-MIAS database and KBD-FER digital mammography database with different number of categories for each database. Obtained accuracy stretches between 97.2 % and 76.4 % for different number of categories.
The aim of the study was to investigate the association of paraoxonase 1 (PON1) polymorphism, PON1/arylesterase (ARE) activity and oxidative stress index (OSI) in breast cancer (BC) patients with ...type 2 diabetes (DM).
Our study group consisted of 30 healthy women (HV group) and 66 female BC patients. The BC patients were divided into two groups: those with (n=37) and without DM (n=29) (BDM and NBDM group). Genotyping of PON1 Q192R and L55M polymorphisms were done by polymerase chain reaction (PCR) - restriction fragment length polymorphism (RFLP) method. Serum PON1/ARE enzyme activities, total oxidant status (TOS) and total antioxidant status (TAS) were analysed by spectrophotometric method. The ratio of TOS to TAS was accepted as the oxidative stress index (OSI).
PON1 Q192R genotype frequency distribution was significantly different in the BDM group compared to the NBDM group (p=0.021). When alleles distribution was examined, R and L alleles were significantly lower, Q and M alleles were significantly higher in the BDM group than in the NBDM group (p<0.001). TOS and OSI were statistically higher in BC patients than HV group (p<0.001).
Our results suggest that PON1 gene Q and M alleles may be the risk factors predisposing formation of BC due to increased oxidant damage seen in DM. However, these statements require further confirmation with screening PON1 polymorphism in a greater number of patients with DM, and also wide range follow-up studies are necessary for the same purpose.