Why do some attempts to conclude alliance treaties end in failure? From the inability of European powers to form an alliance that would stop Hitler in the 1930s, to the present inability of Ukraine ...to join NATO, states frequently attempt but fail to form alliance treaties. In Arguing about Alliances, Paul Poast sheds new light on the purpose of alliance treaties by recognizing that such treaties come from negotiations, and that negotiations can end in failure. In a book that bridges Stephen Walt's Origins of Alliance and Glenn Snyder's Alliance Politics, two classic works on alliances, Poast identifies two conditions that result in non-agreement: major incompatibilities in the internal war plans of the participants, and attractive alternatives to a negotiated agreement for various parties to the negotiations. As a result, Arguing about Alliances focuses on a group of states largely ignored by scholars: states that have attempted to form alliance treaties but failed. Poast suggests that to explain the outcomes of negotiations, specifically how they can end without agreement, we must pay particular attention to the wartime planning and coordinating functions of alliance treaties. Through his exploration of the outcomes of negotiations from European alliance negotiations between 1815 and 1945, Poast offers a typology of alliance treaty negotiations and establishes what conditions are most likely to stymie the attempt to formalize recognition of common national interests.
Dealing with climate change means accepting tough tradeoffs: giving up certain energy sources, products, and conveniences, all of which have economic impacts. Politicians balk, but there are ...solutions. Roland Kupers turns to the new science of complexity to show how we can untangle a knotty global economy and start making progress.
Jan Patočka elabora una crítica a la subjetividad absolutizada y cerrada sobre sí misma que constituye para él el núcleo de la crisis, no sólo de la ciencia, sino también de la cultura europea y que ...la fenomenología de Husserl no logra superar. Para ello, Patočka despliega, de la mano de Platón, la idea del alma abierta, de una subjetividad que no necesita buscar una salida hacia la realidad porque consiste justamente en esta apertura al ser; en primer lugar, al ser propio, que está siempre frente a la posibilidad de salir de sí y elevarse hacia horizontes que la trasciendan o de perderse en la caída de la clausura narcisista sobre sí misma. Esta idea de una racionalidad sustentada no en la subjetividad absoluta de la modernidad, sino en una constitutiva apertura al ser, que Patočka rastrea hasta los orígenes del pensamiento griego y, por tanto, en la raíz de la tradición occidental, es para él la clave de una comprensión de la existencia como cuidado del alma, que tiene profundas implicaciones éticas y políticas para el contexto presente.
Cilj. U ovome se radu daje pregled procesa obnove vrijedne knjižnične zbirke Instituta za povijest umjetnosti u Zagrebu uslijed preklapajućih kriza koje su obilježile 2020. godinu (potres, pandemija, ...poplava).
Pristup/metodologija. Cjelokupni fond Knjižnice trebalo je ispočetka sistematizirati prema UDK sustavu jer se u potpunosti urušio zbog snažnog potresa u ožujku. Taj se proces preklapao s postupkom primarne zaštite i konzervacije zbirke rukopisne građe osobnog arhivskog fonda Grge Gamulina, povjesničara umjetnosti i likovnog kritičara, te iznenadnom i hitnom potrebom osnivanja osobnog arhiva i ex libris zbirke akademika Tonka Maroevića.
Rezultati. Rezultat su tih simultanih procesa potpuno funkcionalan i resistematiziran knjižnični fond, uspostavljen arhiv i ex libris zbirka Tonka Maroevića te očišćena i organizirana zbirka rukopisnog gradiva Grge Gamulina.
Originalnost/vrijednost. Ovaj rad daje pregled aktivnosti i procesa pri postupanju s posebnim vrstama kulturne baštine u neočekivanim i izvanrednim okolnostima. Ti istovremeni procesi proširili su sve naše kapacitete te rezultirali stvaranjem novih modela suradnje među kolegama, posebice sa studentima i volonterima, te su dugoročno značajno utjecali na promišljanje i razvoj radnih procesa i snaga.
Článek se zaměřuje na výjimečný stav a řešení krizí v právním státě a hledá odpověď na otázku, který z možných přístupů v dané oblasti je z hlediska zájmu na dlouhodobém udržení právního státu ...a náležitém plnění jeho funkcí nejvhodnější. V předložené studii věnujeme pozornost problematice řešení krizí v kontextu právního státu, zkoumáme pojem výjimečného stavu, ukazujeme kontroverze, konfuze a problémy, které jsou s ním spojeny, představujeme možné způsoby reakce veřejné moci na krizové situace a posuzujeme jejich přednosti a nedostatky. V návaznosti na závěr, že výjimečný stav by měl být upraven v pozitivním právu, následně věnujeme pozornost otázce, jakým způsobem a v souladu s jakými zásadami by do něj měl být vtělen. V této souvislosti předkládáme tezi, že by měl být zakotven na ústavní úrovni formou dvoustupňové regulace, jež kombinuje enumerativní výjimečné stavy s výjimečným stavem obecným s generální klauzulí na straně právních následků normy, který smí být vyhlášen pouze za předpokladu, že nastala existenční krize a dokonce ani enumerativní výjimečné stavy zjevně neumožňují její překonání. Jelikož však sebeširší regulace výjimečného stavu nemůže vyloučit potřebu jednání ultra vires nebo contra legem, zkoumáme v další části práce, zda a za jakých předpokladů může být legitimní nadpozitivní výjimečný stav a na bázi jakých důvodů.