In this volume leading researchers present new work on the semantics and pragmatics of adjectives and adverbs, and their interfaces with syntax. Its concerns include the semantics of gradability; the ...relationship between adjectival scales and verbal aspect; the relationship between meaning and the positions of adjectives and adverbs in nominal and verbal projections; and the fine-grained semantics of different subclasses of adverbs and adverbs. Its goals are to provide a comprehensive vision of the linguistically significant structural and interpretive properties of adjectives and adverbs, to highlight the similarities between these two categories, and to signal the importance of a careful and detailed integration of lexical and compositional semantics. The editors open the book with an overview of current research before introducing and contextualizing the remaining chapters. The work is aimed at scholars and advanced students of syntax, semantics, formal pragmatics, and discourse. It will also appeal to researchers in philosophy, psycholinguistics, and language acquisition interested in the syntax and semantics of adjectives and adverbs.
Lavoslav Firholcer u Varaždinu je 1847. godine objavio Horvatsko-slavonsku slovnicu za početnike koja je podijeljena na četiri velike cjeline: pravočitanje (ortoepija), pravopis (ortografija), ...rěčoizpitivanje (morfologija), rěčoslaganje (sintaksa) i glasoudaranje (prozodija), a sve su cjeline oblikovane na principu pitanja i odgovora. Jezično je gradivo obrazloženo na 107 stranica, nakon čega dolazi 21 stranica tekstova za vježbu čitanja, popis rukopisnih i tiskanih ćiriličnih te latiničnih slova, a na posljednjim je četirima stranicama primjer teksta na srpskome jeziku koji je prvo zapisan ćirilicom, a potom latinicom. U radu se analizira sadržaj Firholcerove slovnice i uspoređuje s koncepcijom zagrebačke filološke škole i dvjema dotada objavljenim slovnicama koje su na Firholcera imale značajan utjecaj – Osnove slovnice slavjenske narěčja ilirskoga Vjekoslava Babukića iz 1836. te posebno Temelja ilirskoga i latinskoga jezika za početnike Antuna Mažuranića iz 1839. godine.
Števan Kühar je slovnico na 132 straneh napisal v svojem dolinskem narečju, v bratonskem in okoliškem govoru, se je pa pri tem močno naslanjal na knjižni jezik. Gre za izredno natančen in bogat zapis ...glasovnega, oblikovnega in besednega (slovarskega) gradiva, zato je ta rokopis izjemen vir za študij prekmurskega narečja. Kühar je slovnico napisal na podlagi Jánežič-Šketove slovnice, tako je v slovnici ohranil tudi vso razdlitev te slovnice kot tudi vso strokovno poimenovanje, le da ga je prilagodil narečju.Viri in Literatura:Ljudsko izročilo Prekmurja. Zapisal Števan Kühar, zbral in uredil Vilko Novak. Murska Sobota: Pomurska založba, 1988, 22-24.Slòvnica vogrsko-slovènskoga narȇčja, 1913. PiŠK MS, fo 156.
U radu se uspoređuje Mihálovicsev gramatički priručnik Gyakorlati Ilir Nyelvtan (Baja, 1874., 21881.) s Mažuranićevom Slovnicom Hèrvatskom (41869.) s obzirom na to da je u predgovoru priručnika ...Mažuranić naveden kao normativni uzor. Usporedbom će biti obuhvaćeno nazivlje, namjena, ustroj i normativni propis, čime će se razlučiti Mihálovicsevo nasljedovanje Mažuranićeve slovnice, kao i odmaci od nje. Kako je riječ o jezičnom priručniku otisnutom izvan granica hrvatskoga (etničkoga i jezičnoga) prostora, rad će pokazati u kojoj su mjeri obilježja hrvatske jezične norme čuvana i u ugarskom dijelu Podunavlja u drugoj polovici 19. stoljeća.
Kot izredno razgledan mož z znanstvenimi ambicijami je veliko pozornost polagal tudi na domačo govorico in na svoje preprosto ljudstvo, za katerega je leta 1833 prispeval učno gradivo, da se bo lahko ...izobraževalo.
Prije stotinu i šezdeset godina objavljena je Ilirska slovnica koja je predugo čekala objektivnu jezikoslovnu valorizaciju. Premda je to prva znanstvena gramatika hrvatskoga jezika i premda je ...Vjekoslav Babukić bio prvi i glavni kodifikator hrvatskoga jezika polovinom 19. stoljeća te prvi profesor hrvatskoga jezika na visokoškolskoj ustanovi, pa su već zbog toga i autor i njegova gramatika važni za hrvatsko jezikoslovlje, jezikoslovna kroatistika sve donedavna nije pokazivala zanimanje za Babukića gramatičara. Ilirska je slovnica bila prekretnica za svoga autora, ona ga je gurnula u financijsku i profesionalnu propast i od nje su dalje njegova karijera i njegovo djelo krenuli prema zaboravu. Gramatika je odmah nakon izlaženja doživjela negativne ocjene koje su ostale u kroatistici sve do kraja 20. stoljeća i zbog kojih njezine korice nisu ni otvarane. U radu će se analizirati razlozi zbog kojih su tu gramatiku kroatisti zaobilazili u svojim istraživanjima te će se otkriti s jedne strane njezini nedostaci i s druge strane njezine znanstvene vrijednosti. S velike vremenske distancije ocijenit će se njezino mjesto u povijesti hrvatskoga jezikoslovlja.