Zavala Vranskog jezera bila je reljefna osnova za postanak krškog polja. Sljedeća faza bilo je slatkovodno jezero. Budući da jezerska voda potječe od padalina, njihova promjenljivost odražava se u ...promjenljivosti godišnjih vodostaja. U 40-godišnjem razdoblju 1929.-1968. srednja razina jezera iznosila je 13.73 m iznad morske razine. Za toliko je razina jezera uvijek bila viša od razine Jadranskog (odnosno svjetskog) mora. Polazeći od poznatih visina morske razine određena je razina Vranskog jezera. Na početku holocena, prije 10 000 godina, Vransko jezero bilo je 17.26 m niže od morske razine danas (odnosno od nulte izobate u jezeru). Ako je najdublja točka u jezeru 61.50 m ispod razine mora (ili 75,23 ispod današnje razine jezera) onda bi Vransko jezero bilo staro 17 900 godina. Gornjem virmu pripada 7 900 godina, a holocenu 10 000 godina. Prema tome, Vransko jezero je gornjevirmsko - holocensko jezero.
The older depression was a relief predisposition for the origin of Vrana Lake. The next phase was a fresh water karst lake. Since the lake water originates of atmospheric precipitation water (rainfall and underground inflow) the variability of the lake level corresponds in essence to precipitation annual changes. In the 40 years period 1929-1968 mean lake level was 13.73 m above the mean sea level. This difference was maintained even in the past. Comparison with the known world sea level curve in certain critical dates it is possible to calculate the Vrana Lake levels. At the beginning of holocene period, 10,000 years ago, Vrana Lake level was 17.26 m lower than present sea level. Supposing that the deepest point in the Vrana lake is 61.50 m below sea level (or 75.23 m below the present lake level) it was calculated that Vrana Lake is 17.900 years old. About 7.900 years belong to the Upper Wurm period and 10.000 years to the Holocene period. Accordingly, Vrana Lake is of Upper Wurm and Holocene age.
U radu je dat kritički osvrt na sve relevantne publicirane radove o stratigrafiji, tektonici, magmatizmu, metamorfizmu i metalogeniji metamorfnog kompleksa Drina-Ivanjica formacije u području istočne ...Bosne-zapadne Srbije. Posebna pažnja je usmjerena na sve neriješene ili dvojbene probleme u geologiji i metalogeniji tog područja. Osnovni dvojbeni geološki problem je pitanje da li Drina-Ivanjica formacija završava s filitoidnom Drina formacijom iz razdoblja gornjeg kambrija-donjeg karbona ili ispod nje diskordantno leži željezonosna vulkanogeno-sedimentna formacija iz donjeg kambrija-vendija. Detaljna analiza svih proučenih kaledonskih i kadomijskih metalogenija u Bosni i Hercegovini, zapadnoj Makedoniji i Srbiji, i njihova komparacija sa željeznim ležištima Drina formacija u znatnoj mjeri je rasvijetlila problem. U odnosu na dvojbene metalogenetske probleme, razmatran je broj rudnih horizonata, njihova starost, genetski tip i ekonomska vrijednost. To je dovelo do zaključka da postoje samo tri rudna horizonta. Prvi horizont koji sadrži magnetit je ujedno i najstariji i predstavlja likvidno-mgamatski segregacijski tip rude. Drugi horizont se sastoji od Fe-kvarcita i odgovara SEDEX tipu rude. Karakteriziran je hematitskim i magnetitskim subhorizontima. Prvi i drugi horizont su vezani za istu vulkanogenu-sedimentnu formaciju. Treći horizont koji sadrži hematit takođe predstavlja SEDEX tip rude ali je vezan na mlađu karbonsku vulkanogeno-sedimentnu formaciju.
Istraživana je struktura populacije, rast, starost, smrtnost i status eksploatacije olige Atherinaboyeri, ulovljene u razdoblju od lipnja 2013. do svibnja 2014. u laguni Lesina (regija Apulija, južni ...Jadran). Uzorci su uzimani svaki mjesec pomoću mreže potegače.Dužinsko-maseni odnos opisan je jednadžbom W = 0,012 * TL 3,10; (R2 = 0,84). Utvrđeni su parametri populacije, uključujući asimptotsku duljinu (L∞) i koeficijent rasta (K), kako bi se procijenilo stanje zaliha. Obrazac novačenja modeliran je FiSAT rutinom. Asimptotska duljina (L∞) iznosila je 111,0 mm, dok je koeficijent rasta (K) iznosio 0,68 godina − 1. Indeks učinka rasta (φ’) dosegnuo je 3,92. Ukupni koeficijent smrtnosti „Z“, koeficijent prirodne smrtnosti „M“ i koeficijent mortaliteta ribolova „F“ procijenjeni su na 2,24, 1,48 i 0,76 godina-1.Stopa eksploatacije populacije olige u Lesinskoj laguni procijenjena na 0,34 rezultirala je i dalje nižom od predviđene maksimalne vrijednosti Emax 0,59.
Istraživani su starost i rast ranih razvojnih stadija srdele Sardina pilchardus, te mikro prirast na sagitalnim otolitima. Ličinke i juvenilni uzorci prikupljeni su u obalnim vodama Ortone (srednji
...Jadran) od prosinca 1996. do svibnja 1997. godine. Analiza mikrostrukture otolita provedena je na 286 jedinki u rasponu od 30 do 68 mm ukupne dužine (TL). Procijenjena starost kolebala je od 65
do 151-og dana. Preciznost procjene starosti testirana je primjenom prosječnog postotka pogreške (APE) i koeficijenta varijacije (CV). Datum izvaljivanja ličinki bio je naknadno izračunat prema
datumu ulova koji traje od rujna do ožujka, s dvije glavne skupine koje su se izvalile u jesen (listopad) i tijekom zime (veljača), konzistentno s ustanovljenom dugom sezonom mrijesta za ove vrste.
Primjenom Gompertz modela rasta na skup podataka o starosno-duljinskom odnosu dobivena je krivulja rasta za svaku skupinu. Apsolutna srednja vrijednost dnevnog rasta iznosila je 0.33 mm dan-1
i 0.22 mm dan-1 za jesenske i zimske skupine, respektivno. Prirast otolita bio je prilično sličan u dvije skupine, mada se razlikovao s obzirom na vrijeme formiranja i učestalost istih. Jak utjecaj
sezonskih ekoloških značajki, kao što su temperatura vode i izvor hrane, te endogeni čimbenici povezani s ontogenezom ličinki, u velikoj mjeri utječu na rane razvone stadije srdele.
The investigation of the high mountain flora in the Dinara, Troglav and Kamesnica, i. e. the central part of the chain of the Dinarides, was carried out to establish its origin and age. The study was ...restricted to the alpine associations within climatic region of the distribution of Pinus mugo and submountainous Fagus silvática forests; there is no timberline and the high mountain vegetation in this region is caused by local climate, orographic or anthropogenic conditions.
In the study the author brings out the results he obtained in trying to establish the main centres of development of the flora of the quoted Mountains and then its age. Some basic facts and data about the origin of the Dinara Mountains and about the general history of the flora of the wider area of the Balkan peninsula from the Tertiary are briefly stated. The stress is put on the general significance of palaeobotanical and particularly pallynologic research for the knowledge of florogenetic relations. In the absence of fossil proofs the plants classified according to their present actual spread on the earth and good knowledge of systematic phylogenetic relations of individual taxa were in this study the only real basis in determining the genesis of these flora elements.
Selected members of the mountain flora in the region were earlier examined in detail (Volarić-Mršić 1972) as regards their geographic distribution, phytocenological connection and phylogenetic relations
within the genus or section and their variability. Using the geographic systematic method and starting primarily from the flora geoelement whose classification was done earlier (Volarić-Mršić 1972) results of the research are: most of the plants investigated originate from the region of European mountain system (79 taxa), many have their origin in the Dinara Mountains (51 taxa, most of them belonging to the Dinaric geoelement), whilst 23 developed in South-eastern Europe. A small number (12) are from Central Asia and only one from America.
As to the age of the high mountain flora of the Dinara, Troglav and Kamesnica mountains, the author came to the conclusion that it consists mostly of autochthonous tertiary taxa, the additions from later periods being in minority. Also it is stressed that the history of the Dinara mountains flora might have started not before the main folding period of this mountain system, and one should bear in mind that the Dinara Mountains attained their final hight in the Pleistocene.
SCIENTIFIC WORK FINANCED FROM RESOURCES FOR SCIENCE IN 2008-2009 AS A RESEARCH PROJECT
Materials based on documents available in the State Archive in Poznań
PAN Kórnik Library
PRACA NAUKOWA ...FINANSOWANA ZE ŚRODKÓW NA NAUKĘ W LATACH 2008-2009 JAKO PROJEKT BADAWCZY
materiały na podstawie dokumentów dostępnych w Archiwum Państwowym w Poznaniu
PAN Biblioteka Kórnicka
U okviru multinacionalne studije za određivanje gerostomatoloških
potreba ispitan je utjecaj velikog broja socijalnih čimbenika na oralno
zdravlje. Također je napravljena i usporedba oralnog statusa ...kod starijih osoba smještenih u određenim institucijama i onih u vlastitim domovima. Rezultati pokazuju da je u gradovima znatno bolje oralno
zdravlje nego među seoskom populacijom. Postoje također i razlike
između različitih razina obrazovanja. Niži stupanj obrazovanja je povezan s većim potrebama za oralnom rehabilitacijom. Stanje oralnog zdravlja u staračkim domovima je mnogo gore nego kod osoba koje samostalno žive, pa je shodno tome i potreba za oralnom rehabilitacijom u domovima puno veća.
U okviru multinacionalne studije određivano je stanje oralnog zdravlja
i potreba za tretmanom kod 19.845 ispitanika u dobnim skupinama 55-64, 65-74 i više od 74 godine iz Austrije, Bjelorusije, ...Njemačke, Mađarske, Italije, Poljske, Slovenije i Češke Republike. Stanje oralnoga zdravlja odrasle populacije svih zemalja je karkterizirano velikim stupnjem gubitka zubi i bezubošću. Primječen je visok stupanj ovisnosti dobi o oralnome statusu. Prevalencija karijesa za sve dobne skupine je velika sa velikom M komponentom. U 90% svih ispitanika prisutna je parodontna bolest. U svrhu poboljšanja stanja oralnog zdravlja u populaciji starije dobi prijeko je potreban koncept preventivnih mjera za redukciju karijesa i parodontne bolesti adekvatan životnoj dobi kao i odgovarajuće smjernice tretmana s ciljem što dužeg očuvanja prirodnih zubi.
Starenje sjemena jedan je od glavnih uzroka smanjenog vigora i slabijeg poljskog nicanja, što dolazi do izražaja u nepovoljnim uvjetima. U ovom istraživanju ispitan je vigor sjemena soje kroz četiri ...laboratorijska testa (energija klijanja-EK, standardna klijavost-SK, cold test-CT i električni konduktivitet sjemena-EC) te u poljskom pokusu (rani rok sjetve-RRS i optimalni rok sjetve-ORS). U istraživanju je korišteno sjeme 5 kultivara soje Poljoprivrednog instituta Osijek, proizvedenih tijekom tri godine (1999., 2000. i 2001). Prije ispitivanja, sjeme je čuvano u skladišnim uvjetima u trajanju 6, 18 ili 30 mjeseci. Pod utjecajem starosti sjemena, tretmana sjemena fungicidom (Vitavax 200 FF), kultivara i roka sjetve, utvrđene su značajne razlike u vigoru testiranog sjemena soje. Visokokvalitetno sjeme s EK i SK iznad 85% dalo je odgovarajuće sklopove biljaka u oba roka sjetve, kao i sjeme s CT iznad 70% ili EC ispod 42 μScm-1g-1. Nasuprot tomu, kod sjemena smanjenog vigora postoji velika mogućnost reduciranog poljskog nicanja, posebno u RRS. Međutim, tretman sjemena fungicidom, kao i sjetva u ORS, mogu značajno pridonijeti poboljšanju kvalitete sjemena i sklopa biljaka u polju. Korelacijska analiza potvrdila je značajnu vezu (sign. 99%) svih ispitanih pokazatelja vigora sjemena. Poljsko nicanje u ranom roku sjetve bilo je u najjačoj vezi s CT i kod netretiranog (r=0.949**) i kod tretiranog sjemena (r=0.951**), dok je s poljskim nicanjem u optimalnom roku sjetve najjače korelirala SK (za netretirano sjeme r=0.938**, a za tretirano sjeme r=0.942**). Zdravstvenom analizom sjemena utvrđena je značajna razlika u intenzitetu zaraze sjemena gljivicama, ovisno o tretmanu fungicidom, kultivaru i starosti sjemena. Ukupna zaraza sjemena, kao i zaraza patogenom Fusarium spp., bila je u značajnoj negativnoj vezi s pokazateljima vigora sjemena. Svi ispitani činitelji vigora sjemena soje indirektno su djelovali na urod zrna putem ostvarenog sklopa biljaka.