Rad je pokušaj doprinosa istraživanjima transformacije političkih pojmova na primjeru pojma tranzicije. Razdoblje unutar kojeg se istražuje ovaj politički pojam odnosi se na tzv. povijesni lom ...1989./1991. u tadašnjoj Socijalističkoj Republici Hrvatskoj, odnosno Republici Hrvatskoj. Postavljanjem metodološkog okvira na temelju koncepcija Michaela Freedena i Reinharta Kosellecka, u radu se pokušava odgovoriti na pitanja kako se odvijala transformacija političko-ekonomskog pojma tranzicije, koji su njegovi konstitutivni elementi, u kakvu su međusobnom odnosu te na koji su način izražavali tadašnju stvarnost. Osnova rada su analize tjednika Danas i mjesečnika Banka, uz različite druge znanstvene članke, intervjue i knjige. Pokazalo se da su tadašnji akteri svojim djelovanjem u pravcu razvoja političkog pojma tranzicije, kao krajnji rezultat pridonijeli kontekstu obnavljanja kapitalizma. Pritom su tadašnju stvarnost dijelili na dvije glavne sfere, na političku i ekonomsku, te su vlastite perspektive smještali unutar svake od spomenutih sfera. Njihove težnje u političkoj sferi bile su demokratizacija i pluralizam političkih stranaka, a njihove težnje u ekonomskoj sferi privatno vlasništvo i povećanje efikasnosti. Posljedica tog djelovanja jest formuliranje tadašnjih korjenitih promjena (povijesnog loma) kroz politički pojam tranzicije koji danas uvelike određuje našu koncepciju o nedavnoj prošlosti.
This paper aims to contribute to the research on the transformation of political concepts using a case study of transition. This political concept is examined within the period of the so-called historical rupture of 1989/91 in the then Socialist Republic of Croatia, that is, the Republic of Croatia. Setting up a methodological framework based on the work of Michael Freeden and Reinhart Koselleck, the paper attempts to answer the questions regarding the transformation of the political concept of transition, its constituent elements, how they relate to each other and how they reflected the reality of that time. The paper is based on the analysis of the weekly Danas and the monthly journal Banka, along with various other scientific articles, interviews and books. It suggests that by the very development of the political concept of transition at the time, the actors contributed to the context of restoration of capitalism. In the process, these actors divided reality into two main spheres, political and economic, and placed their own perspectives within each of these spheres. In the political sphere, they aspired to democratisation and pluralism of political parties, while in the economic sphere their aspirations were private ownership and greater economic efficiency. As a consequence, the radical changes of that time (historical fracture) were formulated through the political concept of transition, which today largely defines our conception of the recent past.
U okviru roditeljskih uloga partneri ostvaruju poseban oblik saradnje – koroditeljstvo koji je usmeren na osmišljavanje, upravljanje i realizaciju zajedničke brige o deci. Kvalitet koroditeljskog ...odnosa značajan je za kvalitet roditeljstva, ali za i razvoj deteta, pre svega u domenu socio-emocionalnog razvoja, bihejvioralnih i relacijskih kompetencija deteta. Longitudinalne studije ukazuju da je kvalitet koroditeljskog odnosa prenatalno dobar prediktor ovog odnosa nakon rođenja deteta. U okviru srpskog govornog područja do sada nisu rađena istraživanja u oblasti koroditeljskih odnosa u prenatalnom periodu, te u skladu sa tim ne postoji adekvatan instrument procene. Uzimajući u obzir značaj istraživanja ove oblasti za razvoj teorije i prakse razvojne psihologije i psihologije porodice prepoznata je potreba za adaptacijom upitnika koji bi služio istraživačima i praktičarima. Cilj ovog rada je da se prikaže faktorska struktura i osnovne psihometrijske karakteristike adaptirane verzije instrumenta Snaga roditeljskog saveza (Parenting alliance measure, Abidin & Konold 1999) na uzorku budućih roditelja. Uzorak je činilo 342 ispitanika, odnosno 171 par koji očekuje prvo dete. Faktorskom analizom izolovana su tri faktora imenovana kao: međusobna podrška koroditelja, obostrana uključenost koroditelja i zajedničke vrednosti koroditelja. Kronbahova alfa za skalu u celini iznosi 0.95, dok za pojedinačne subskale iznosi: 0.89 za subskalu kvalitet međusobne podrške, .89 za subskalu kvalitet obostrane uključenosti roditelja i .77 za subskalu zajedničkih vrednosti koroditelja. Adaptirani upitnik je pokazao dobre metrijske karakteristike, čime je dobijen reprezentativan instrument za procenu prenatalne koroditeljske saradnje.
Poslednjih decenija transformacija iz industrijskih u postindustrijska društva neminovno je uticala i na obrasce tranzicije mladih na tržište rada. Obrasci te tranzicije odražavaju kontinuitet i ...promene u društvenoj podeli rada, a samim tim predstavljaju važan proces za oblikovanje društvene stratifikacije modernih društava. Predmet ovog rada je analiza promena u prosečnom dobu ulaska na tržište rada u Srbiji od druge polovine dvadesetog veka do danas, s ciljem da se osvetle odgovori na tri pitanja: 1) kako se menjalo prosečno doba ulaska u svet rada u ovom periodu, 2) kakve su bile razlike između muškaraca i žena u obrascima tranzicije, kao i 3) kakve su bile razlike između urbanog i ruralnog stanovništva u obrascima tranzicije. Akcenat je na prepoznavanju osnovnih trendova tranzicije na tržište rada mladih za kohorte rođene od 1930. do 1995. godine. Analiza se zasniva na podacima Evropskog društvenog istraživanja iz 2018. na uzorku za Srbiju od 1.265 ispitanika/ca. Primenjena je statistička analiza preživljavanja radi prikazivanja promena u vremenu proučavanog životnog događaja kao i Kaplan-Majerove ocene funkcije preživljavanja radi njihovog poređenja kroz rod/lokalitet. Rezultati ukazuju da možemo govoriti o odlaganju profesionalnih tranzicija tokom proučavanog perioda, ali ne nužno i o njihovoj destandardizaciji. Takođe, životni tokovi muškaraca i žena su postajali sve sličniji sve do perioda sloma socijalizma i porasta društvenih nejednakosti kada je taj trend zaustavljen, a sa druge strane obrasci profesionalnih tranzicija između osoba iz ruralnih i gradskih područja jesu sve sličniji.
U radu se analizira i problematizira proces tranzicije koji je hrvatska upravno-činovnička elita, napose veliki župani, prošla nakon raspada Austro-Ugarske Monarhije. Kao privilegiran dio društva u ...Monarhiji, nakon Prvoga svjetskog rata i ulaska hrvatskih pokrajina u Kraljevstvo SHS (Kraljevinu Jugoslaviju), položaj hrvatske upravne elite radikalno se promijenio. Autorica razmatra društvene
i političke uvjete s kojima se hrvatska upravna elita suočavala od 1918. do sredine 1920-ih godina.
This paper aims to contribute to the research on the transformation of political concepts using a case study of transition. This political concept is examined within the period of the so-called ...historical rupture of 1989/91 in the then Socialist Republic of Croatia, that is, the Republic of Croatia. Setting up a methodological framework based on the work of Michael Freeden and Reinhart Koselleck, the paper attempts to answer the questions regarding the transformation of the political concept of transition, its constituent elements, how they relate to each other and how they reflected the reality of that time. The paper is based on the analysis of the weekly Danas and the monthly journal Banka, along with various other scientific articles, interviews and books. It suggests that by the very development of the political concept of transition at the time, the actors contributed to the context of restoration of capitalism. In the process, these actors divided reality into two main spheres, political and economic, and placed their own perspectives within each of these spheres. In the political sphere, they aspired to democratisation and pluralism of political parties, while in the economic sphere their aspirations were private ownership and greater economic efficiency. As a consequence, the radical changes of that time (historical fracture) were formulated through the political concept of transition, which today largely defines our conception of the recent past.
Cilj je ovog rada pružiti pregled tržišta osiguranja odabranih CEE zemalja s fokusom na grupacije međunarodnih osiguratelja koje su u njima prisutne. U radu se pruža kvalitativni pregled strateške ...uključenosti međunarodnih osiguratelja u razvoj tržišta osiguranja CEE regije. Iz originalnih izvora odabranih zemalja (Bugarska, Hrvatska, Češka Republika, Mađarska, Poljska, Rumunjska, Slovačka, Slovenija) izvučeni su specifični indikatori utjecaja na tržište te su izračunati relevantni parametri. Prema rezultatima rada, grupacije međunarodnih osiguratelja duboko su uključene u otvaranje i razvoj tržišta osiguranja u CEE regiji i podupiru tranziciju ka naprednom tržišnom gospodarstvu. Općenito, regijom dominiraju međunarodni osiguratelji, ali nekoliko tržišnih indikatora se razlikuje po državama. Budući da su tržišta u regiji relativno mala, cilj međunarodnih osiguratelja je dostići relevantnu veličinu i ekonomiju razmjera, te ako ne postignu taj cilj, moći ponovno izaći. Zaključuje se da je većina velikih međunarodnih grupacija prisutno u regiji. U prošlosti su sudjelovale u značajnim koracima razvoja tržišta, kao što su privatizacija, liberalizacija tržišta i raznolike transakcije spajanja i preuzimanja.
The paper aims to provide an overview of the insurance markets of selected CEE-countries with a focus on the international insurance groups present in them. The strategic involvement of the international insurers in the evolvement of the CEE insurance markets is qualitatively reviewed. Specific market impact indicators are extracted from the original sources for the selected countries (Bulgaria, Croatia, Czech Republic, Hungary, Poland, Romania, Slovakia, Slovenia) and relevant parameters calculated. According to the results of the research, international insurance groups have been deeply involved in the opening up and development of the insurance markets in the CEE-region and have supported the transition to advanced market economies. Overall, the region is dominated by international insurers, but several market indicators vary across countries. Since the markets in the region are relatively small, the international insurers aim for relevant size and economies-of-scale, and if not achievable, also make their exits again. In conclusion, most large international groups are or have been present in the region. They have in the past participated in important steps of market development, such as privatizations, market liberalisation steps and various M&A transactions.
Tranzicija u adolescenciju donosi brojne promjene za djecu i adolescente. Adekvatno
razvijene emocionalne vještine nužne su za uspješno suočavanje s izazovima tog razdoblja.
Emocionalna jasnoća je ...emocionalna vještina koja se odnosi na razumijevanje vlastitih
emocija. Dosadašnja istraživanja pokazuju da su u adolescenciji prisutne spolne i dobne
razlike u izraženosti te vještine, no nije sasvim jasno kad se one javljaju. Cilj je ovog istraživanja
provjeriti strukturu Upitnika emocionalne jasnoće te istražiti postoje li spolne i
dobne razlike u emocionalnoj jasnoći u razdoblju koje obuhvaća period tranzicije u adolescenciju.
Istraživanje je provedeno u sklopu projekta Dobrobit djeteta u kontekstu obitelji
(CHILD-WELL) kojeg financira Hrvatska zaklada za znanost. U projektu je sudjelovalo 1548
djece koja pohađaju treći, četvrti, peti i šesti razred osnovne škole. U ovom istraživanju
korištena je skraćena verzija Upitnika emocionalne jasnoće na hrvatskom uzorku djece.
Djeca su također dala podatke o vlastitoj negativnoj emocionalnosti. Analize su pokazale
da je skraćena verzija Upitnika emocionalne jasnoće usporediva za dječake i djevojčice, te
za djecu u četvrtim, petim i šestim razredima osnovne škole. Nema značajnih dobnih razlika
u ovom razvojnom periodu. Međutim, postojale su konzistentne spolne razlike. Dječaci
su u odnosu na djevojčice iskazivali više razine emocionalne jasnoće od četvrtog do šestog
razreda. No, dodatnim ekploratornim analizima utvrđeno je da spolne razlike nisu prisutne
nakon kontrole dječje negativne emocionalnosti.
STUDENTS’ ATTITUDES TOWARDS MARRIAGE, COHABITATION AND TRANSITION TO MARRIAGE The paper discusses the understanding of marriage and forms of partnerships in the late modern society, based on data ...from a survey of students’ attitudes at the University of Rijeka (N = 635). The results reveal ambivalent attitudes about traditional marriage among respondents. Although students reject the idea that every marriage, even a bad one, is superior to other forms of partnerships, the vast majority of them plan to get married in the future. Cohabitation is acceptable to most students and they intend to practise it, but only as a temporary stage before marriage. Attitudes toward traditional marriage and the acceptability of cohabitation were found to be more strongly correlated with the respondents’ overall assessment of how important is it for them to marry than with the assessment of their own future behavior in transition to marriage and parenthood. Religious self-identification is a variable that influences both respondents’ attitudes about traditional marriage and cohabitation and their perception of their own transition to marriage more strongly than other sociodemographic variables. Nevertheless, it has been shown that its effect is greater on the aforementioned attitudes of students than on their perception of their own transition to marriage in the future. Key words: attitudes, traditional marriage, cohabitation, transition to marriage
Celotno besedilo
Dostopno za:
DOBA, IZUM, KILJ, NUK, PILJ, PNG, SAZU, SIK, UILJ, UKNU, UL, UM, UPUK
Serious structural changes in energy sector are expected in the next period. System long-term and fundamental changes we could simply call energy transition. There are two basic reasons for that: the ...first is caused by global flows influenced by climate changes and strategies, which are more complicated and very demanding; the second reason is situation in the energy sector and economic system in Serbia, especially in the environmental area and natural resources management. The losses and pollution costs, caused by energy sector, make Serbian energy one of the most neglected and the least promising in the region of south-eastern Europe. Serious structural changes in energy sectorare in big delay. Nowadays Serbia wastes the energy, in comparison, not only with more developed countries (OECD and EU) but with comparabl ecountries in the region. Every day Serbian economy and society emit more and more pollutants in environment, and the whole economic system suffers by losses of the energy. Populism as chronic problem of economic and energy policies is the logical consequence of incompetent political party’s management and weak economizing with energy potentials. System depoliticization, technology modernization and strategic greening of the whole energy system of Serbia are expected in the future. Sustainability of the processes in energy is long-term task that start swith gradual and difficult economic steps. More expensive, clearer and socially available energy is something that considers higher income and better life quality, but requires new energy culture of citizens, economy structure and state system.
Stambene karijere u Hrvatskoj Rodik, Petra; Matković, Teo; Pandžić, Josip
Revija za sociologiju,
02/2020, Letnik:
49, Številka:
3
Journal Article, Paper
Recenzirano
Odprti dostop
Visok udio kućevlasništva malo govori o tome na koje načine pojedinci i kućanstva u Hrvatskoj rješavaju svoje stambeno pitanje, a krossekcijski podatci o strukturi stambenih statusa, stambenim ...politikama te predtranzicijskim istraživanjima stambene opskrbe daju nedostatne odgovore na to pitanje. Oslanjajući se na koncepte stambenog statusa, stambene tranzicije i stambene karijere te na periodizaciju dominantnih sustava stambene opskrbe od 1975. do 2015., u radu adresiramo sljedeća pitanja: prvo, koji su dominantni oblici stambenih tranzicija u Hrvatskoj, drugo, kako su stambene karijere povezane s ishodišnim statusima te treće, koji su dominantni obrasci stambenih karijera u Hrvatskoj. Navedena pitanja potom dovodimo u odnos s obilježjima stambene opskrbe u pojedinim razdobljima te ih, naposljetku, razmatramo iz perspektive međukohortnih razlika. Rad se temelji na analizi retrospektivnih anketnih podataka o stambenim karijerama koristeći metode povijesti događaja (eng. event history) i analize sekvence. Anketiranje je provedeno na nacionalno reprezentativnom uzorku (N=1000) u sklopu IPSOS Pulsovog Omnibus istraživanja u studenome 2016. godine. Analiza je usredotočena na identifikaciju obrazaca stanovanja u Hrvatskoj te na prikaz stambenih karijera pojedinaca u razdoblju socijalizma i postsocijalizma (1975. – 2015.). Kroz cijelo promatrano razdoblje dominira obiteljski tip stambene samoopskrbe, slijede stambene tranzicije s osloncem na tržišnu opskrbu, čiji je broj u porastu, a perzistentno su najmanje zastupljeni, i do razdoblja krize gotovo iščeznuli, socijalizirani modaliteti tranzicija. Stambene tranzicije iz roditeljskog doma počinju kasno, a trajanje jednom otpočetih stambenih statusa, napose onih vlasničkih, vrlo je dugotrajno. Stambene karijere relativno su jednostavne te u većini slučajeva vode vlasništvu kuće ili stana, često kroz ostanak u roditeljskoj nekretnini.
High homeownership level shows little about how individuals and households in Croatia resolve their housing issue, while cross-sectional
data on tenure structure, housing policies, and pre-transitional research studies provide insufficient answers to this question. By relying on the concepts of housing tenures, housing transitions, and housing careers, as well as on the periodisation of dominant housing provision structures from 1975 to 2015, this paper addresses the following questions: first, what are the dominant forms of housing transitions in Croatia? Second, how are housing careers connected to the
resulting tenures? And third, what are the dominant patterns of housing
careers in Croatia? These questions are then related to housing provision characteristics in certain periods and, lastly, considered from the perspective of intercohort differences. This paper is based on an analysis of retrospective survey data on housing careers, which was carried out using event history and sequence analysis methods. The survey was conducted on a national representative sample (N=1000) as part of the IPSOS Puls Omnibus research in November 2016. The analysis is focussed on the identification of housing patterns in Croatia, and the account of individuals’ housing careers during the socialist and post-socialist periods (1975–2015). Throughout the whole period, family-type self-provision of housing was dominant, followed by housing transitions based on market supply that were rising in numbers. Persistently least represented and almost vanquished by the start of the
crisis period were socialised transition modalities. Housing transitions from parents’ home started late and the duration of once-started tenures was very long, especially in the case of homeownership. Housing careers are relatively simple and mostly lead to homeownership, often also through staying in a family home.