Rad donosi 14C datume i rezultate tipološke analize nalaza s lokaliteta Barbarsko. Na osnovi pokretnoga arheološkog materijala, kao i apsolutnih datuma, možemo zaključiti da su na lokalitetu ...Barbarsko 1 (AN 2) istraženi dijelovi eneolitičkih naselja, najstarijeg s kraja 5. tisućljeća, koje pripada lasinjskoj kulturi, te nešto mlađeg iz prve polovice 4. tisućljeća pr. Kr., koje je pripadalo kulturi Retz-Gajary. Također, izdvojen je jedan objekt koji bi se mogao pripisati fazi Boleraz badenske kulture. U radu se sagledava i apsolutna kronologija srednjeg eneolitika i periodizacija lasinjske kulture.
Na visokoj lesnoj zaravni između Vukovara i Iloka zabilježeni su tragovi naseljavanja kroz sva razdoblja. Današnje mjesto Sotin nalazi se na prostoru gdje je, osim postojanja tell naselja, ...zabilježena i bogata horizontalna stratigrafija naseljavanja, pri čemu se na širem prostoru mogu pratiti odnosi naselja i groblja od kasnoga brončanog doba do rimskih osvajanja. U istraživanjima 2013. godine otkriveni su dijelovi badenskog naselja, zatim kasnobrončano/stariježeljeznodobni grobovi, ostaci rimskih prometnica te dijelovi ranosrednjovjekovnog naselja.
Članak donosi pregled radova objavljivanih tijekom
50 godina izlaženja časopisa Opuscula archaeologica
(1956–2006), a kojih je sadržaj vezan uz istraživanje
i proučavanje razdoblja neolitika i ...eneolitika na području
Hrvatske, uglavnom njezina sjevernoga kontinentalnog
dijela. Kroz objavljene članke i njihovo
vrednovanje prate se postignuća hrvatske prapovijesne
arheologije, ali i uloga koju je časopis u njima
imao.
Pećina Jačmica jedno je od mnogih prapovijesnih nalazišta u
Istri. Kao arheološko nalazište prvi je spominje arheolog Alberto
Puschi, koji se u 19. stoljeću bavio istraživanjem ove i još nekoliko
...obližnjih pećina. U razdoblju od 19. srpnja do 5. kolovoza
2004. godine u Jačmici je provedeno arheološko istraživanje, kao
dio međunarodnog projekta “Paleolitička i mezolitička nalazišta
sjevernog Jadrana”. U ovom radu predstavljena je keramika
koja je pronađena tijekom tog istraživanja. Od prepoznatljivih
prapovijesnih grupa u pećini su prisutni ulomci impresso, vlaške,
danilske i nakovanske keramike te brončanodobne keramike.
Vrlo zanimljiv nalaz predstavlja ulomak keramičke pintadere.
U krškim vrtačama na istočnojadranskom prostoru sve češće se pronalaze arheološka nalazišta, koja se uglavnom mogu datirati u prapovijesno razdoblje. U radu se na osnovi rezultata zaštitnih ...arheoloških istraživanja u Vučevici i rekognosciranja okolnoga prostora Dalmatinske zagore analizira način korištenja vrtača na širem srednjodalmatinskom prostoru. Zbog sfecifičnoga geomorfološkog položaja dna vrtača su pogodna za formiranje obora za stoku ili za gradnju lokava - umjetnih akumulacija vode. Na srednjodalmatinskom prostoru dosad je pronađeno najviše nalazišta u vrtačama, a ovdje su otkrivena prva i zasad jedina naselja u njima. U radu se naglašava uloga stočarskih zajednica kojima su vrtače pogodne za korištenje kao sezonska naselja. Najraniji nalazi iz vrtača potječu iz starijega neolitika, a do intenziviranja korištenja vrtača dolazi u eneolitiku i ranom brončanom dobu. Tada se uz vrtače podižu grobne gomile ili se uz rubove formiraju gradinska naselja, u okviru kojih vrtače imaju ulogu širega gradinskog prostora.
Tijekom zaštitnih arheoloških istraživanja koja su arheolozi
Hrvatskog restauratorskog zavoda proveli na Trgu sv. Servola u
Bujama tijekom 2010. g. otkriven je niz pokretnih i nepokretnih
arheoloških ...nalaza koji pokrivaju dugi period života koji se
odvijao u samom središtu povijesne gradske jezgre. Među
nalazima se izdvajaju željeznodobni arheološki slojevi koji
potvrđuju postojanje prapovijesne gradine na mjestu kasnijeg
srednjovjekovnog grada, potom ostaci srednjovjekovne crkve
sv. Servola i pripadajućeg gradskog groblja, srednjovjekovnih
gradskih bedema, istovremenih objekata te arheoloških slojeva
s pokretnim arheološkim materijalom koji potvrđuje ovakve
datacije.
Tijekom iskopavanja provedenog 2010. na eneolitičkom nalazištu Buković − Lastvine u Benkovcu kod Zadra, uz ostalu arheološku i bioarheološku građu pronađena su i dva primjerka karakterističnog tipa ...idola koji predstavljaju prve nalaze te vrste u eneolitiku na području istočnog Jadrana. Idoli su sačuvani samo djelomice, a pronađeni u najnižem dijelu depozita, u posve sigurnom i čistom kontekstu kojeg čine isključivo ulomci vrlo karakteristične keramike ukrašene kaneliranim ukrasima, a koja cjelinom tipoloških i stilskih odlika nedvojbeno pripada ranom eneolitiku istočnog Jadrana.
Premda su pronađeni vrlo blizu jedan drugomu, u posve plitkoj jami uza sam unutarnji rub većeg objeka jamskog tipa, opće okolnosti njihova nalaza ne dopuštaju mogućnost bilo kakvog ritualnog konteksta. Nije bilo moguće utvrditi postojanje nekog objekta ili konstrukcije te vrste s kojom bi bili povezani, a ni drugi nalazi u
njihovoj blizini, kao i njihova disperzija, ni po čemu se ne razlikuju od nalaza na ostalim dijelovima istraživačke površine. Premda su oba primjerka sačuvana samo djelomice − bolje reći oba su teško oštećena − a sačuvani dijelovi pripadaju različitim dijelovima korpusa, nedvojbeno je da je riječ o krajnje stiliziranim prikazima ženskih likova. Oba primjerka pripadaju skupini plošno modeliranih i posve stiliziranih akefalnih figurina izrađenih u obliku dva povezana trokuta, bez oblikovanja ekstremiteta i prikazivanja anatomskih pojedinosti. Pronađeni idoli čine posve jedinstvenu pojavu na čitavom istočnojadranskom području tijekom eneolitika jer pri svim dosadašnjim istraživanjima, kojih je danas već značajan broj, nije otkriven niti jedan takav primjer, pa već sama njihova prisutnost otvara čitav kompleks problema počevši od pitanja njihova primarnog izvora, preko modela i mehanizma širenja na ovo područje, do problema općih kulturnih odnosa jadranskog i izvanjadranskog prostora s pripadajućim kulturama i kulturnim fenomenima. Naime, s obzirom na tipološke odlike, potpunu
odsutnost usporedivih nalaza s jadranskog područja, primjerke iz Benkovca najprirodnije je uspoređivati s istovrsnim nalazima u okviru badenske kulture. Karpatsko-panonski prostor iskazuje se kao područje s najvećim brojem i najgušćom disperzijom nalaza ovoga tipa, pa se područje badenske kulture i badenska kultura u cjelini iskazuju kao prostorno i kulturno najprirodnije okruženje s kojim je nalaze iz Benkovca moguće povezati. Tipološke odlike pronađenih primjeraka upravo su najbliže poznatim nalazima iz Vučedola i Vinče.
Na sjevernom obronku doline rijeke Mirne smještena
je pećina koja je svojim bogatim arheološkim nalazima
privukla pažnju jednog od pionira moderne istarske
arheologije, Borisa Baćića, koji je 1974. i ...1975. godine
obavio njezino istraživanje. Tom je prilikom skupio
veću količinu prapovijesne keramike, a tipološka obrada
odabranih ulomaka čini temelj ovog rada. Uz pomoć
raznih analogija pokušala se donijeti preciznija stratigrafija
pećine pošto je veći dio slojeva bio disturbiran. Pronađeni
ulomci keramike nepobitno dokazuju da se život u pećini
kontinuirano odvijao u periodu eneolitika i brončanog
doba, dok je u doba antike i srednjeg vijeka pećina imala
ulogu kratkotrajnog refugija. Najvažniji pronađeni nalazi
pripadaju ljubljanskoj kulturi koja je na području Istre
zastupljena u tek nekoliko skromnih ulomaka, pa samim
time, ovi, pronađeni u Pećini ispod sela Srbani, uvelike
doprinose boljem poznavanju ljubljanske kulture na
području Istre. Velika količina brončanodobnih nalaza,
s druge pak strane, svjedoči da su se na području Istre
osim brončanodobnih gradina i pećine koristile kao jedan
vid naseobina. Daljnjim istraživanjima ovoga značajnog
lokaliteta dobila bi se preciznija stratigrafija te bi se
konačno potvrdilo je li njezin početak zaista započeo
u doba eneolitika ili su u njezinim slojevima skriveni i
stariji nalazi.
U radu su objavljeni rezultati probnog sondiranja srednjovjekovne
utvrde Dubovac kod Karlovca. Naglasak je postavljen
na obradu prapovijesnog materijala, koji većinom
datira iz prve polovice 1. tis. ...pr. Kr. te manjim dijelom iz 4.
tis. pr. Kr. Predstavljena je stratigrafija nalazišta te tipološka
i statistička analiza lončarije. Istraženi dio nalazišta
smješten je na koničnu humku, koji je prirodnoga porijekla,
ali je dobrim dijelom oblikovan ljudskim djelovanjem.
Objekti iz prapovijesnog razdoblja naseobinske su naravi.
Pronađena je i jedna starija, zidana faza utvrde, koja nije
pouzdano datirana. U keramičkom materijalu utvrđene
su stilske analogije sa širim krugom nalazišta završnoga
stupnja brončanog doba i početka željeznog doba, naročito
s Podunavljem i Podravljem. Temeljem statističke analize
izdvojene su i neke tehnološke tradicije proizvodnje lončarije.
Naročita pozornost posvećena je problemu prije laza
brončanog u željezno doba na području Pokuplja s obzirom
na pronađene nalaze.
Nakon terenskog pregleda područja Sotina tijekom listopada i studenog poduzeta su probna arheološka iskopavanja radi utvrđivanja odnosa između željeznodobnog naselja i groblja i definiranja sjeverne ...i istočne granice istoga groblja. Istražena su četiri paljevinska groba daljske grupe kao i periferni objekti istovremenog naselja te eneolitičkog i srednjovjekovnog naselja. Probnim iskopavanjima naznačena je moguća istočna granica groblja i potvrđeno je postojanje jarka oko željeznodobnog naselja na Srednjem polju.