Obično se uzima kao zdravo za gotovo da su istiniti sudovi objektivno istiniti, neovisno o vjerovanju. Ali to je također vjerovanje – kako ga opravdati? U članku se pruža dokaz o analitičkoj ...vezanosti između pojma objektivne istine i ideje sebstva.
U ovom članku, autori su željeli dati presjek korištenja konjuktiva i njegove upotrebe u talijanskom jeziku s posebnim naglaskom na najučestalijim pogreškama u korištenju konjuktiva kao načina ...subjektivnosti i osobnog mišljenja nasuprot objektivnosti koju sa sobom nosi indikativ. Osnovni cilj rada je naglasiti koji je to ključni trenutak potreban za razlikovanje ovih dvaju gramatičkih načina i na što bi strani govornik trebao obratiti pozornost kako bi ispravno koristio konjuktiv u govoru i pisanju. Poseban naglasak želi se staviti na najučestalijim pogreškama pri upotrebi konjuktiva u talijanskom jeziku općenito, a posebice konjuktiva prezenta i konjuktiva imperfekta te na činjenicu da, bez obzira što se u govornom jeziku konjuktiv sve više zamjenjuje indikativom, takav trend treba uzeti s rezervom i inzistirati na pravilnoj uporabi talijanskog jezika i posebnosti koje utječu na bogatstvo njegova jezičnog izričaja. Stoga, kao odgovor na tendencije prisutne u govornom jeziku, autori naglašavaju da razlika između konjuktiva i indikativa jest semantičke prirode te da kroz primjenu konjuktiva dolazi do suštinske razlike u značenju u odnosu na rečenice napisane u indikativu, a svaka pseudo prirodnost govornog jezika nasuprot onom književnom i gramatički ispravnom može dugoročno dovesti do osiromašenja jezičnog korpusa.
In this article, the authors intended to give an overview of the use of the italian subjunctive with a special emphasis on the most frequent mistakes in expressing subjectivity and personal opinion as opposed to the objectivity expressed by the indicative. The main goal of the paper is to emphasize the key moment needed to distinguish these two grammatical voices and the prism through which a foreign speaker should observe the sentence in order to correctly use the subjunctive in speaking and writing. The authors wanted to place special emphasis on the most frequent mistakes in the use of the subjunctive in Italian language in general, especially the present subjunctive and the subjunctive imperfect, and despite the fact the subjunctive is increasingly being replaced by the indicative in the spoken language, such a trend should be taken with attention and insist on the regular use of Italian and the peculiarities that affect the richness of its linguistic expression. Therefore, in response to the tendencies present in the spoken language, the authors emphasize that the difference between the subjunctive and the indicative is of a semantic nature and that the use of subjunctive results in an essential difference in meaning compared to sentences written in the indicative, and any pseudo naturalness of the spoken language as opposed to grammatically correct one can lead to the impoverishment of the language corpus in the long run.
The topic of this paper is objectivity and subjectivity of evaluation in teaching technical education. This paper discusses concepts such as docimology, grades, evaluation, subjectivity and ...objectivity of evaluation, errors in evaluation, which will be needed to understand this paper. Through the teaching of technical education, children adopt theoretical and practical knowledge. Once upon a time, the emphasis was on the practical part, but over time due to reduction of the lessons, more and more teaching takes place through teaching the children theoretical knowledge. The aim of this paper is to show the subjective and objective ways of evaluating, same as problems in teaching technical education. The results of the work are presented in the conclusion.
Članak analizira fotografiju socijalističkoga realizma na primjeru radova nekoliko ključnih fotografa u povijesti fotografije bivše Jugoslavije. U pitanju su autori koji su mahom pripadali ...zagrebačkoj i beogradskoj fotografskoj sceni i generaciji fotografa koja se pojavila tridesetih i četrdesetih godina 20. stoljeća. U vrijeme njihove pojave na fotografskoj sceni nekoliko je važnih događaja. Među njima je svakako gostovanje internacionalne izložbe Film und Foto u Zagrebu 1930. godine. Ovaj događaj i pojava nekih svjetskih pokreta u fotografiji, poput čiste ili prave fotografije, nove objektivnosti, svakako da su imali neki utjecaj i na fotografiju na ovim prostorima koji će se najviše očitovati poslije Drugoga svjetskog rata s pojavom socijalističkoga realizma.
Avtor v članku analizira poročanje o »begunski krizi« v treh osrednjih slovenskih dnevnih časopisih, Delu, Dnevniku in Večeru, v obdobju, ki so ga novinarji poimenovali »prvi in drugi begunski val«. ...Pri analizi se osredotoča na uokvirjanje problematike in na prevladujoče novinarske konvencije, s katerimi se uprizarja objektivnost, pri čemer skuša prikazati temeljno protislovje pri poročanju o »begunski krizi«. Na eksplicitni ravni je namreč v dnevnih časopisih problem z distanciranim poročanjem prevladujoče uokvirjen s humanitarno krizo, v redkih primerih tudi z varnostno grožnjo, na konotativni ravni pa se z značilnostma poročanja, kot sta faktizem in epizodičnost, utrjuje prevladujoči strah pred množičnostjo beguncev. Poleg tega v poročanju prihaja tudi do odmika od konvencij objektivnosti in bolj angažiranega poročanja, kjer dnevne novice z zatekanjem k arhetipskim podobam herojev delujejo podobno kot mit.
Istina kao događaj Penava, Mate
Prilozi za istraživanje hrvatske filozofske baštine,
12/2021, Letnik:
47, Številka:
2 (94)
Journal Article, Paper
Odprti dostop
Cilj rada je prikazati Pivčevićevu teoriju istine i dati osvrt na njenu izvornost. U tu svrhu će se ponajprije iznijeti pozadina Pivčevićeve teorije istine te onda Pivčevićevi stavovi o drugim ...teorijama istine i glavni Pivčevićevi stavovi vezani za istinu. Osvrt na Pivčevićevu teoriju uključit će njegov rani osvrt na ovaj problem u članku »Truth as Structure« iz 1974. te zreliju verziju njegove teorije istine predstavljenu u knjizi
What is Truth?
iz 1997. godine. Pivčevićev nazor o istini napredovat će od stava da se narav istine ogleda kroz strukturu istinitosnih tvrdnji do stava da je istina događaj koji opstaje onoliko dugo koliko postoje uvjeti za njegovo događanje i ne postoji dok se ne dogodi. Kako bi se Pivčevićevu teoriju kontekstualiziralo, usporedit će ju se s minimalističkim shvaćanjem istine i sa stavovima Donalda Davidsona o navedenom problemu.
The aim of the paper is to present the theory of truth set out by Edo Pivčević and comment on its originality. This in turn means that the paper will firstly elaborate some background of Pivčević’s theory and his views about other theories of truth, what will set the stage for an elaboration of Pivčević’s theory itself. The elaboration of his theory will include his early draft as presented in his 1974 article “Truth as Structure” and a mature version of the theory found in the book
What is Truth?
(1997). Pivčević’s attitude towards truth will progress from the stance that the nature of truth is reflected in the structure of truth claims to the claim that truth is an event that survives as long as there exist conditions for its occurrence and does not exist until it happens. In order to put Pivčević’s theory into perspective, his theory will be compared and contrasted with minimalist views on truth and Davidson’s construal of the issue.
Ekstremni permisivizam je gledište prema kojemu skup dokaza racionalno dopušta stav vjerovanja i nevjerovanja prema propoziciji. Ovaj rad iznosi novi argument protiv ekstremnog permisivizma, koji ...poboljšava sličan stil argumentacije Rogera Whitea (2005, 2014). Whiteov argument je izgrađen oko principa da je odnos podrške između dokaza i hipoteze objektivan: ako dokaz 𝐸 čini racionalnim da djelatnik vjeruje u hipotezu 𝐻, onda 𝐸 čini racionalnim vjerovanje 𝐻, za sve djelatnike. U ovom radu izgrađujem novi argument protiv ekstremnog permisivizma koji se poziva na logički slabije, manje zahtjevno gledište o dokaznoj potpori, koje se može nazvati Relacijska objektivnost: je li skup dokaza 𝐸 vjerojatniji ako je 𝐻 istinit nego ako je 𝐻 neistinit je objektivna stvar i ne ovisi o tome kako bilo koji djelatnik tumači odnos između 𝐸 i 𝐻. Relacijska objektivnost bavi se isključivo uvjetnim vjerojatnostima koje se nazivaju likelihudovi i ne postavlja suštinska ograničenja na djelatnikova prethodna i posteriorna uvjerenja. Iz tog razloga, predstavljeni argument izbjegava standardnu permisivističku kritiku upućenu Whiteovom argumentu.
Pharmaceutical production and distribution constitute big business. For the companies the rewards can be substantial. Rates of return on drug company investments tend to be higher than many other ...manufacturing enterprises. But reward is only one side of the story. There is also the issue of social risk, the focus of this article. Social risk for pharmaceutical production is especially pronounced. An ineffective or, worse, dangerous drug, can have dire consequences for the population at large. For this reason, there is elaborate government regulation and oversight of drug safety and risk. These systems, especially in the US and Europe, will be the main focus of this paper. The two systems will be described, and then compared and contrasted in terms of their framing of social risk and actions governments take to limit it. Systems elsewhere, especially in the developing world, are increasing in relative importance and these will be briefly discussed as well. Ethical issues that have arisen in these various systems will be surfaced and analysed. The paper will close with some conclusions and suggestions for further research.
Proizvodnja i distribucija lijekova vrlo je unosan posao. Za djelovanje farmaceutskih tvrtki bitna je dobit. Financijska ulaganja i povrat investicija u farmaceutskoj industriji veći su nego u drugim djelatnostima. Ali profit je samo jedna strana priče. Postoji i veliki društveni rizik, o čemu će biti riječi u ovom članku. Društveni rizik u farmaceutskoj proizvodnji je posebno naglašen. Neučinkoviti, ili još gore, opasni lijekovi, mogu imati pogubne posljedice za cijelo stanovništvo. Zbog toga na državnoj razini postoji regulativa i nadzor nad sigurnosti i rizikom uporabe lijekova. Ti sustavi, posebno sustavi u SAD-u i Europi, u fokusu su ovog članka. Ta su dva nadzorna sustava opisana i uspoređena u svjetlu ograničavanja društvenog rizika i mjera koje vlade poduzimaju kako bi ih ograničile. Drugi sustavi, posebice u zemljama u razvoju, dobivaju sve više na značaju i ukratko su opisani. Prikazani su i analizirani etički principi u drugim sustavima. Rad završava sa zaključcima i prijedlozima za daljnja istraživanja.
This paper analyzes the theoretical approaches and models of objectivity. The very notion of objectivity is displayed by two opposing theories: the empathic and the factual. As such, these theories ...are studied as a framework towards the deeper understanding of the problem of objectivity, which at its core, makes up the very essence of ethics. Journalistic ethics, in particular, are considered to be the most fundamental segment for objective reporting in all conditions, especially in crisis situations, or rather those considered the most complex conditions of journalistic engagement. This essay seeks to present the most important theories utilized in the exploration of journalistic objectivity in crisis situations. The aim is to present the problems incurred in the study of journalistic objectivity and ethics in a crisis where these elements are too often violated. In assessing the value of the various arguments presented, this paper shall utilize comparative and analytical methodologies.
U članku se najprije tumače pojmovi subjektivnog i objektivnog u njihovoj primjeni na narav povjesničarskog posla. Time je otvoreno obzorje korektnog shvaćanja pojmova subjektiviteta i povijesnosti ...koji određuju svojevrsni koordinatni sustav unutar kojeg se odvija istraživanje povijesne zbilje. Potom se u radu tematiziraju problemi subjektivizma i granice objektivnosti. S osloncem na strogu metodologiju
povjesničarskog postupanja, ideja objektivnosti upravlja njegovim tijekom i jamči nepristranost historijske spoznaje. To je dodatno utvrđeno u temeljnim vrlinama povjesničara: simpatija prema predmetu, kritičnost i skromnost (prema H.-I. Marrouu). Time se otvara završno razmatranje problematike odnosa povijesne zbilje i historijske istine koje se pokazuju neodrecivim regulativnim idejama povjesničareva rada i njegovih rezultata.