Kazališta, baš kao i tvrtke u korporativnom sektoru, imaju zadatak informiranja i održavanja odnosa s publikom. Za navedene zadaće pretežno su zaduženi odjeli marketinga, odnosa s javnošću ili pak ...propagande. Upravo zbog specifične organizacije odnosa s javnošću u kulturi, u suradnji s Gradskim dramskim kazalištem „Gavella", provedena su dva kvalitativna i jedno kvantitativno istraživanje. Cilj prvog istraživanja bio je metodom dubinskog intervjua utvrditi kako djelatnici GDK-a „Gavella" doživljavaju stratešku komunikaciju kazališta. Nadalje, cilj drugog istraživanja, u kojemu je korištena metoda fokus-grupa, bio je analizirati imidž GDK-a „Gavella" te recepciju predstava kao programskog sadržaja kod publike. Konačno, cilj trećeg istraživanja, provedenog metodom ankete, bio je ispitati obilježja i preferencije publike GDK-a „Gavella". Zaključci istraživanja pokazuju dvosmjeran utjecaj: imidža kazališta na očekivanja gledatelja putem repertoara te strateške komunikacije na imidž kazališta.
U ovom članku ponajprije su prikazani rezultati istraživanja izričaja sa skupom obilježja: valovita intonacijska krivulja i relativno usporen govor u njemačkom govornom jeziku. Osim toga, članak ...problematizira suvremene trendove unutar istraživanja prozodije i poučavanja prozodiji stranih jezika. Osim toga, u članku se daje i prikaz prikaz dosadašnjih istraživanja prozodije koja kontekstuira shemu suprotnosti vlastitim očekivanjima odnosno sheme koje graniče s ovom shemom u njemačkom govornom jeziku. Istraživanje se temelji na analizi 30 izričaja valovite inonacijske krivulje i relativno usporenim govorom te analizi svega izrečeno ga prije i poslije njih što se na bilo koji način na njih odnosi ili što zajedno s njima tvori veću konverzacijsku strukturu. Istraživanje je pokazalo da izričaji uz koje se pojavljuje istraživani skup obilježja izražavaju prošle događaje, odnosno prošla ili sadašnja stanja koje govornik smatra nepojmljivim.
Rad se bavi pitanjima nezakonitih dokaza u okvirima hrvatskoga kaznenog postu ̋povnog prava dajući kratki pregled temeljnih načela i polazišta de- finiranih primjenjivim pravnim izvorištima, ...odnosno nacionalnim postupovnim zakonodavstvom, Ustavom RH i Europskom konvencijom. Konkretnije, smisao rada jest analiza valjanosti uporabe (iskoristivosti) sadržaja prikupljenih mjerama tajnog snimanja telefonskih razgovora prema trećima osobama, odnosno osobama prema kojima takve mjere nisu bile inicijalno određene, a sve u smislu odredbe članka 8. Europske konvencije i opravdanih očekivanja u zaštiti temeljnih prava na privatnost i općenje. Ova pitanja analizirana su komparacijom nacionalnog sudovanja i temeljnog standarda zaštite prava fundiranog na presudama ESLJP-a, sa zaključkom kako su određene promjene u nacionalnom zakonodavstvu (Zakon o kaznenom postupku) nužne, želi li se ispuniti postavljene standarde.
The paper deals with the issue of
unlawful evidences within terms of Croatian criminal legal system providing
brief overview of the basic principles and framework as defined by applicable
legal sources, i.e. national procedural law, the Constitution and the European
Convention. More precisely, it aims to analyse the validity of usage of
contents gathered by means of covert recording of telephone conversation
against the third party or the person against those specific measures have not
been ordered, within the scope of the Art. 8. of European Convention and
reasonable expectations in protection of basic rights of privacy and
communication. These issues have been analysed through comparison of the
national judiciary and basic rights protection standard brought by ECHR,
concluding that certain changes in Croatian legislation (The Criminal
proceedings act) will have to take place in order to comply with the highest
standards developed.
U radu su predstavljeni rezultati preliminarnog istraživanja završnoga intonacijskog obrasca iz razgovora na njemačkom jeziku kojeg odlikuju čujan uspon na relativno visoku tonsku vrijednost i čujan ...pad na relativno srednju tonsku vrijednost koja mu neposredno slijedi. Korpus ovoga preliminarnog istraživanja čine završni uzlazno-srednje-nisko silazni naglasci s pripadajućim razgovornim sekvencijama i razgovornim sekvencijama koje ih u njemačkim radijskim emisijama okružuju. U ovom radu prvi put se navodi točno vrijeme pojavljivanja završnoga uzlazno-srednje-nisko silaznog naglaska u pojedinim izdanjima radijskih emisija koje su dostupne u arhivi radijskog programa. Govorni činovi izričaja na čijim krajevima je ostvaren završni uzlazno-srednje-nisko silazni naglasak u analizi su protumačeni kao iznošenje činjenica koje govore u prilog žalbi, kao izrazi oduševljenja, kao proturječenja sugovorniku, kao opisi vlastitih tragičnih događaja ili kao tvrdnje za koje govornik odmah u nastavku traži potvrdu sugovornika. Svi govorni činovi uglavnom su ostvareni u sklopu afektivnoga govora.