V prispevku so predstavljena nova priporočila Evropskega združenja za pediatrično gastroenterologijo, hepatologijo in prehrano (ESPGHAN) o obravnavi in spremljanju otrok in mladostnikov s celiakijo. ...Sledenje otrok in mladostnikov s celiakijo je nujno potrebno za edukacijo in podporo otrokom in njihovim družinam, hkrati pa za prepoznavanje otrok z nezadostnim izboljšanjem stanja ob brezglutenski dieti. Obi-ski v ambulanti naj bi si do normaliziranja seroloških testov sledili na krajša obdobja, kasneje pa so lahko redkejši. Ob vsakokratnem obisku naj se oceni upoštevanje diete brez glutena z vprašalniki, nadalje simptomi in znaki ter serologija. Zaenkrat še ni primerne znanstvene metode, s katero bi lahko zanesljivo ovrednotili upoštevanje diete. Pomembno je tudi iskanje morebitnih zapletov bolezni. Ker lahko celiakija negativno vpliva tudi na čustva, medosebne odnose in vsakodnevno življenje otrok in mladostnikov, je nujno potrebno tudi oceniti z zdravjem povezano kakovost življenja in opolnomočenost otroka in njegove družine za spopadanje z možnimi težavami. V obdobju adolescence je treba začeti, načrtovati in organizirati prehod k zdravstvenemu varstvu odraslih.
Izhodišča: Telemedicina lahko izboljša glikemične in porodne izide nosečnostne sladkorne bolezni (NSB), čeprav še ni jasno, za katere posameznice naj bi bila telemedicinska orodja najbolj primerna. ...Namen naše raziskave je bil preveriti povezavo nekaterih psiholoških dejavnikov z glikemičnimi parametri pri ženskah z NSB, ki smo jih spremljali s telemedicinsko obravnavo. Analizirati smo želeli zadovoljstvo nosečnic s telemedicinsko obravnavo in opredeliti osebnostne značilnosti žensk, ki jim telemedicinska obravnava bolj ustreza.Metode: Vključene nosečnice so izpolnile Vprašalnik Velikih pet (angl. Big Five Inventory, BFI) in Vprašalnik o opolnomočenju v zvezi z vodenjem sladkorne bolezni (angl. Diabetes Empowerment Scale, DES). Podatke o samomeritvah koncentracije glukoze v krvi smo pridobili iz glukometrov. Povezanost med spremenljivkami smo izračunali s Spearmanovim koeficientom korelacije (Spearman ρ).
Rezultati: V raziskavo je bilo vključenih 50 žensk (starost 32,0 ± 4,3 let) z NSB, ki so bile vodene telemedicinsko. Od osebnostnih dimenzij sta bili sprejemljivost (Spearman ρ=0.422, p=0.003) in vestnost (Spearman ρ = 0.346, p = 0.016) pozitivno povezani s skupno realizacijo meritev glukoze v krvi. Ugotovili smo povezavo med povprečno koncentracijo glukoze v krvi po obrokih in skupnim dosežkom pri Vprašalniku DES (Spearman q = 0.324, p = 0.030) ter dvema podlestvicama, tj. Obvladovanjem psihosocialnih vidikov NSB (Spearman q = 0.326, p = 0.029) in Nezadovoljstvom in pripravljenostjo na spremembe (Spearman q = 0.363, p = 0.014).
Zaključek: Naši rezultati predstavljajo korak k opredelitvi skupka psiholoških značilnosti žensk z NSB, ki bi lahko bil pomemben napovednik učinkovitosti telemedicinske obravnave. Potrebne so še nadaljnje raziskave, tudi o drugih psiholoških vidikih.
Telemedicina je hitro razvijajoče se področje, ki na učinkovit način zagotavlja zdravstvene storitve. Ker se pri telemedicini, tako kot v vsakdanji običajni klinični praksi, rokuje z občutljivimi ...osebnimi podatki, se je treba zavedati nevarnosti spletnega kriminala ter spoznati načine za zaščito pred takimi napadi. Področje varovanja osebnih podatkov je slovenski in evropski pravni prostor dobro opredelil, obstajajo pa odprta še nekatera nerazrešena vprašanja na področju telemedicine. Telemedicinske storitve delimo na sinhrone (v realnem času, npr. videokonference) in asinhrone (z zaostankom v komunikaciji, npr. spletna pošta) ter na spremljanje parametrov zdravja na daljavo (spremljanje arterijskega tlaka, krvnega sladkorja ipd.). Vsako od teh področij ima svoje varnostne značilnosti in posebnosti. Varovanje osebnih podatkov je pri telemedicinskih storitvah potrebno zagotoviti na sistemski in individualni ravni. Vsak zaposleni v zdravstvu, ki izvaja storitve na področju telemedicine, mora pri svojem delu skrbeti za varnost podatkov. Posebej pomembno se je redno izobraževati na temo informacijske varnosti. Tudi v Sloveniji se izvaja že sorazmerno veliko telemedicinskih projektov, med katerimi jih je nekaj tudi prešlo v redno uporabo. Eden najobsežnejših zdravstvenih projektov pri nas je projekt eZdravje, ki med drugim vključuje tudi nekatere telemedicinske storitve (TeleKap, Teleradiologija, ePosvet).
V prispevku predstavljamo priporočila za prehransko obrav-navo kronično bolnih otrok in mladostnikov. Kronične bolezni so bolezni, ki trajajo dlje časa in pogosto omejujejo vsakodnevno življenje. ...Povečajo lahko tveganje za zao-stanek v rasti in razvoju ter vplivajo na telesno, duševno in družbeno življenje otrok in mladostnikov oziroma celotne družine. Zato sta odločilna njihova celostna obravnava in multidisciplinarni tim, v katerem ima pomembno vlogo kli-nični dietetik. Z zgodnjim odkrivanjem prehransko ogroženih pediatričnih bolnikov in ustrezno prehransko oskrbo ter rednim spremljanjem lahko pomembno vplivamo na njihovo zdravje in na kakovost življenja celotne družine. V prispevku predstavljamo najpogostejše kronične bolezni in stanja v pediatrični populaciji, pri katerih je prehranska obravnava izjemno pomembna. To so kronične vnetne črevesne bolezni, alergije na hrano, prirojene presnovne bolezni, motnje avtističnega spektra, cistična fibroza, rak in cerebralna paraliza.
Pouk klasične kulture in književnosti je prostor, kjer dijaki poleg splošnega znanja in razgledanosti pridobivajo tudi sposobnosti čudenja, avtorefleksije, samokritičnosti in strpnosti. Proces ni ...nikoli zaključen, to za raziskovanje samega sebe velja že iz antičnih časov; kot bi rekel Kavafis, je včasih pomembna zlasti pot. Dijake po gimnaziji čaka še dolgo zorenje v »umetnosti življenja«, učiteljska prizadevanja ne obrodijo vedno takojšnjih sadov, morda občasno naletimo tudi na gluha ušesa. Važno je, da ne ustvarjamo fiktivnega prepada med snovjo in življenjem; tega se nenazadnje dijaki učijo celo preko razvozlavanja jezikovnih ugank zapletenih latinskih ali grških stavkov. Pouk klasičnih jezikov je skozi generacije izkazal in potrdil svojo vzgojno-izobraževalno vrednost. Novi časi vsekakor zahtevajo sveže učne pristope, ne pa nujno novih vsebin, saj človek išče odgovore na ista temeljna bivanjska vprašanja, kot jih je iskal v antiki.
Prispevek proučuje problematiko spremljanja rezultatov učenja v organizacijskem kontekstu in poskuša ponuditi odgovor na vprašanje, zakaj in kako na organizacijski ravni spremljamo učinkovanje ...načrtovanega učenja na uspešnost. S pomočjo pregleda literature na področju poslovnih ved avtor sistematizira razprave in ugotavlja, da pri tem zaradi kompleksnosti in zahteve po uporabi različnih metodoloških prijemov še vedno obstaja veliko nesoglasij. Kljub temu meni, da je spremljanje nujno, saj je prvi pogoj za identifikacijo pomembnih točk dela, pojasnjuje pričakovanja vodstva do zaposlenih in spodbuja njihovo kreativnost. V sklepu avtor poudarja, da je pri spremljanju treba poznati kontekst organizacije, proces načrtovanega učenja in njegove rezultate pa je treba spremljati večdimenzionalno ter na več ravneh. Pri tem je nujno ohraniti enostavnost izvedbe spremljanja in razumljivost ugotovitev.
Izhodišče: Ciklosporin je imunosupresivna zdravilna učinkovina, ki se uporablja pri presaditvah čvrstih organov in krvotvornih matičnih celic ter pri zdravljenju nekaterih avtoimunskih bolezni. Ker ...gre za učinkovino z ozkim terapevtskim območjem, številnimi interakcijami ter veliko inter- in intraindividualno variabilnostjo farmakokinetičnih parametrov, lahko s terapevtskim spremljanjem koncentracije v krvi (angl. Therapeutic Drug Monitoring, TDM) in z individualnim odmerjanjem bistveno izboljšamo varnost ter učinkovitost zdravljenja. V raziskavi smo želeli preveriti, ali računalniško podprta storitev TDM kot dejavnost klinične farmacije prispeva k optimizaciji zdravljenja s ciklosporinom pri bolnikih z avtoimunskimi boleznimi.
Metode: V UKC Maribor smo leta 2016 izvedli prospektivno 6-mesečno raziskavo, v katero smo vključili vse bolnike, ki se trajno zdravijo s ciklosporinom zaradi avtoimunskih bolezni. Raziskava je bila razdeljena na opazovalno in na intervencijsko obdobje, v katerem smo za interpretacijo izmerjenih koncentracij ciklosporina v krvi ter za izračun najprimernejšega režima odmerjanja uvedli farmakokinetični program DoseMeÒ. V opazovalnem obdobju je bilo v raziskavo vključenih 8, v intervencijskem pa 9 bolnikov; od tega smo 6 bolnikov spremljali v obeh obdobjih. S spremljanjem izbranih parametrov smo primerjali uspešnost zdravljenja s ciklosporinom v obeh obdobjih. Za statistično analizo rezultatov smo uporabili računalniška programa IBM SPSS StatisticsÒ in Microsoft® Office Excel.
Rezultati: V opazovalnem obdobju je bilo opravljenih 24 meritev minimalne koncentracije ciklosporina v krvi (C0), v intervencijskem obdobju pa 18. Odzivni čas od meritve do vpisa v medicinsko dokumentacijo je v opazovalnem obdobju znašal 17,4 dni, v intervencijskem pa 6,8 dni. V obeh obdobjih petina opravljenih meritev C0 ni imela zabeleženega zdravnikovega mnenja v medicinsko dokumentacijo. Delež meritev C0, ki so bile v ustreznem območju, se je v intervencijskem obdobju z 38 % povečal na 67 %, število dni v terapevtskem območju pa s 37,5 na 70 dni.
Zaključek: Z raziskavo smo potrdili pomen terapevtskega spremljanja koncentracij pri optimiziranju zdravljenja s ciklosporinom. Odzivni čas od meritve koncentracije do vpisa zdravnikovega mnenja v medicinsko dokumentacijo se je v intervencijskem obdobju skrajšal, povečalo se je število doseženih ciljnih koncentracij v krvi ter ocena števila dni, ko so bile koncentracije ciklosporina pri bolnikih v terapevtskem območju. Na našem vzorcu bolnikov se je farmakokinetični program DoseMe® izkazal kot uporaben pripomoček.
The completeness and timeliness of the pertussis questionnaire-based enhanced surveillance system (ESS) among infants and reported pertussis data within the electronic nationwide notification system ...(NNS) in the years 2015, 2017 and 2019 were evaluated in a pilot study.
The completeness of the variables for demographic characteristics, date of symptom onset, hospitalisation and vaccination status were assessed in both systems. Timeliness of reporting in the NNS was analysed as the interval between symptom onset and a) the date of first specimen collection (diagnostic delay), and b) the date of the Regional Public Health Authority receiving notification (notification delay).
A total of 121 confirmed pertussis cases were reported to the NNS in the study years, while in the ESS a total of 104 confirmed cases were reported in infants. In both systems most cases were in the age group of one completed month of life (20% versus 23%) and males (55% versus 55%). The majority of cases were hospitalised (81% versus 85%) and unvaccinated (77% versus 78%). Within the NNS, the first dose of vaccine was reported in 13 cases, the second dose in 11, and third dose in three cases. Within the NNS, 100% completeness of following variables was found: symptom onset, week and region of reporting, age, gender and place of isolation. Median diagnostic delay was nine days. Median notification delay was 18 days.
Data completeness was high in the NNS, except for lack of vaccination data in those eligible by age. Efforts to improve the completeness of laboratory-related variables and timeliness are essential. Based on the study results, the project of improving the ESS for infants will continue with regular evaluation.
This paper investigates the characteristics of functionally derelict areas in Slovenia, criteria for their identification, typology and arguments for further monitoring, and regular updating of this ...new spatial and data layer. Both specifying the precise location and knowledge of characteristics of derelict areas, i.e. brownfields, are an important step towards sustainable planning and placement of activities. In 2017, we recorded 1081 functionally derelict areas in Slovenia in a total area of 3423 ha, with a prevalence of areas of industrial activities.
Zmanjšana plodova aktivnost ali sprememba vzorca plodovega gibanja je lahko povezana s slabim perinatalnim izidom. Ugotaljali so, da je neustrezen odziv zdravnika - ginekologa in porodničarja ob ...srečanju z nosečnico, ki poroča o zmanjšanem gibanju ploda, dejavnik, ki prispeva k mrtvorojenosti. Vse nosečnice bi morale dobiti informacije o normalnem gibanju ploda. Priporočamo enotno podajanje informacij o spremljanju plodovih gibov, enotno metodo spremljanja gibov ploda (modificirano metodo »štej do deset«) in uporabo enotne tabele za beleženje plodovih gibov namenjene nosečnicam. Če je nosečnica v dveh urah naštela manj kot 10 gibov naj ne čaka, takoj naj se dogovori za pregled. Z izbranim ginekologom naj se dogovori za pregled tudi v primeru spremembe vzorca gibanja ploda in nenadnega pomembnega podaljšanja časa do naštetih 10 gibov, ki, tako podaljšan, vztraja več dni. Z anamnezo in kliničnim pregledom moramo odkriti nosečnice z večjim tveganjem za zaplete. Ob vsakem pregledu je potrebno izmeriti krvni tlak in izključiti proteinurijo, v nadaljevanju pregleda je potrebno ugotoviti ali je rast ploda primerna gestacijski starosti. Po 28. tednu nosečnosti je potrebno s pomočjo CTG ugotavljati ogroženost ploda. V primeru dejavnikov tveganja za smrt ploda v maternici ali zastoj rasti ploda, v primeru suspektnega CTG zapisa ter v primeru normalnega CTG zapisa ob vztrajanju slabšega gibanja ploda je potrebna UZ preiskava.