Avtorja se uvodoma ukvarjata z vprašanjem »tujosti«, ki se pojavlja v več intenzitetah: državljanstvo posameznika je le eden od dejavnikov, ki vplivajo na njegovo družbeno sprejemanje ali zavračanje. ...Po pregledu stanja v evropskih zaporih avtorja v osrednjem delu analizirata položaj tujcev v slovenskem kazenskopravnem sistemu, kjer je mogoče zaznati zaostrovanje pri obravnavi tujcev – več obsodb in več tujcev v zaporih v zadnjih letih. Temu nasprotne rezultate pa pokaže podrobnejši pregled kaznivega dejanja umora (in uboja), v katerem avtorja ugotavljata, da je kaznovanje tujcev celo manj punitivno kot kaznovanje domačih državljanov in za to ponudita nekaj morebitnih razlag.
Področje intersekcijske diskriminacije v Sloveniji ni neraziskana tema, a še nobena od analiz ni v ospredje postavila vprašanja intersekcije (medijskih) reprezentacij. Članek v izhodišče postavlja ...raziskovalno vprašanje, kako diskurz medijskih tekstov na novičarskih spletnih portalih v Sloveniji naslavlja vprašanja diskriminacije in družbenega izključevanja v luči intersekcijskega pristopa. V raziskavi smo se ukvarjali z intersekcijo reprezentacij istospolno usmerjenih oseb in tujcev na štirih slovenskih informativnih spletnih portalih (RTVSLO.si, 24ur.com, SiOL.net in Nova24TV.si) v času sprejemanja področne zakonodaje, vezane na obe družbeni skupini. Na podlagi načela o »zrcaljenju« realnosti, ki temelji na predpostavki o novinarski objektivnosti, ugotavljamo, da so izbrani portali v primeru istospolno usmerjenih oseb nekritično reproducirali konflikt med nasprotnima pozicijama pro et contra, ki je marginaliziral vse poglede zunaj njega, v primeru tujcev pa je bila prisotna normalizacija in reprodukcija diskurza predstavnikov parlamentarne politike. Intersekcijska perspektiva je v diskurzu analiziranih medijskih tekstov skoraj povsem umanjkala, kar je prispevalo k šibkejši antidiskriminatorni poziciji in h krepitvi različnih artikulacij družbenega izključevanja.
Transnational multilingual information platform Danube Compass, part of the DRIM project (Danube Region Information Platform for Economic Integration of Migrants) financed by the European Union's ...Danube Transnational Programme, was created with the aim to improve access to information for migrants in eight countries along the Danube river. What we have learned in the process is what this handbook is all about. Its aim is to support the creation of similar platforms in other regions and is intended for organizations and institutions involved in the integration of newly arrived migrants. It should be helpful for anyone who is thinking of gathering focused information about arriving, working and living in another country. It provides hands-on checklists and ideas about how to implement one’s own platform for supporting migrants’ integration on local or national level.
This multilingual booklet presents a section of a comprehensive information platform on living and working in eight countries of the Danube region called DANUBE COMPASS. It provides an overview of ...basic information for easier orientation within the Slovenian healthcare system. Zdravje v Sloveniji is intended for users that are not familiar with the Slovenian healthcare system and are facing language barriers as well as for healthcare professionals who want to improve access to information and services for non-Slovenian speakers.Ova višejezična brošura predstavlja dio sveobuhvatne informacione platform o životu i radu u osam zemalja Dunavskog regiona pod nazivom KOMPAS PODUNAVLJA (DANUBE COMPASS). Brošura daje pregled osnovnih informacija radi lakšeg snalaženja u sistemu zdravstvene zaštite Slovenije. Namijenjena je korisnicima koji nisu upoznati sa sistemom zdravstvene zaštite u Sloveniji i suočavaju se sa jezičkim preprekama, ali i zdravstvenim radnicima koji žele da poboljšaju pristup informacijama i uslugama za osobe koje ne govore slovenački jezik.
This multilingual booklet presents a section of a comprehensive information platform on living and working in eight countries of the Danube region called DANUBE COMPASS. It provides an overview of ...basic information for easier orientation within the Slovenian healthcare system. Zdravje v Sloveniji is intended for users that are not familiar with the Slovenian healthcare system and are facing language barriers as well as for healthcare professionals who want to improve access to information and services for non-Slovenian speakers.
The papers contained in this booklet were presented at the transnational conference “Employment/Working Conditions, Occupational Safety and Health of Posted Workers” in Ljubljana, Slovenia (15 ...February 2017). The conference brought together experts (researchers and practitioners) from several European countries to discuss the existing and new challenges related to OSH (occupational safety and health), labour, and working conditions of posted workers. The conference served as the launch event of the POOSH project, financed by the European Comission (Programme EaSI PROGRESS) and led by Dr. Kristina Toplak from the Slovenian Migration Institute at ZRC SAZU. The booklet is covering the topic of the OSH of posted workers from several angles. The first part is framed around contributions given by researchers working in the field of labor mobility, with the focus on the occupational safety and health of posted workers. The second part contains contributions from practitioners working in NGOs, trade unions or Ministries of Labour who presented their work as well as discussed national and transnational legislations related to the OSH of posted workers.
Pričujoče besedilo presoja koncept medkulturnega dialoga, kot je opredeljen v evropskih in domačih dokumentih v zvezi s kampanjo Evropskega leta medkulturnega dialoga 2008, z vidika nekaterih ...izsledkov mednarodne raziskave Potrebe po migrantkah in njihova integracija v starajoče družbe, ki je bila izvedena v Sloveniji med letoma 2006 in 2007. Besedilo skuša odgovoriti na vprašanje, ali je medkulturni dialog zgolj »moralni kompas« delovanja Evropske unije v bodočnosti, ali pa gre za že uveljavljeno prakso izmenjave mnenj med nosilci in/ali udeleženci skupin z različnim družbeno-kulturnim ozadjem.
V članku sem s pristopom, ki so ga izoblikovali raziskovalci v polju imagoloških raziskav, preučila podobo Švice v Kovačičevem romanu in jo primerjala s podobo Francije, kakor jo vidi prvoosebni ...pripovedovalec Francoskega testamenta ob babičinem pripovedovanju in lastnem preučevanju francoske kulture in zgodovine. V drugem delu razprave sem ta spoznanja nadgradila z raziskavo likov migrantov in migrantk, ki v soočenju s tujim okoljem sebe doživljajo kot tujce/tujke ali jih kot take sprejemajo drugi. V zadnjem delu razprave sem raziskala, kako je v obeh romanih tujost prikazana kot odnos do sveta.
Avtorica s pomočjo diskurzivne analize raziskuje, kako so se tiskani množični mediji in politični predstavniki v slovenskem parlamentu odzvali na prihod tujcev (»ilegalnih« imigrantov) v obdobju t.i. ...prebežniške krize v Sloveniji v letih 2000 in 2001. Ugotovila je, da sta medijski in politični govor vzpostavila serijo diskriminatornih diskurzivnih praks s prevladujočo tezo o ogroženosti slovenstva, kar je vplivalo na institucionalno politično delovanje z legitimacijo sprememb zakonodaje v smeri zniževanja že doseženih standardov obravnave imigrantov, še posebej prosilcev za azil.
Extended description:
Kranj: reportaža o tuijih študentih, ki se bodo šolali v Elektro šolskem centru, pred tem pa obiskujejo tečaj slovenskega jezika; izjave študentov v angleščini, vprašanje ...učitelja Od kod ste? odgovori - izjave Kalidul AZIZ iz Pakistana, Hailu KIFLE iz Etiopije, Hadziperi MODONDO iz Rodezije.
Takšen je bil današnji začetek – prva ura slovenskega jezika. V okviru delavske univerze je bil namreč danes v Kranju začetek štirimesečnega tečaja slovenskega jezika za 50 študentov iz raznih dežel Afrike in tudi za peterico iz Pakistana. Po končanem tečaju pa bodo študentje iz prijateljskih dežel obiskovali pouk v šolskem centru tovarne Iskra, kjer se bodo po dve ali triletnem šolanju izučili za elektromehanike ali telegrafsko –telefonske mehanike ali pa se bodo vračali na svoje domove kot elektrotehniki. Šola, ki je danes začela z delom s poukom slovenskega jezika, je bila v Kranju odprta v okviru Zavoda za mednarodno tehnično sodelovanje v Ljubljani.
Takšna oblika šolanja vsekakor pomeni novost dosedanji praksi. Sprva je namreč šlo v glavnem le za organizacijo specializacij naših strokovnjakov, kasneje pa se je to razširilo na izmenjavo ekspertov in tehnične dokumentacije med raznimi državami, v zadnjih letih pa zelo hitro narašča sodelovanje z državami iz Afrike, Azije in Latinske Amerike. In sedaj poslušajmo še nekaj izjav študentov o njihovem šolanju in drugih opažanjih.
Kalidul Aziz je rekel: »Jaz in moji štirje tovariši imamo štipendijo mednarodne tehnične pomoči. Kolikor sem doslej spoznal Jugoslavijo, moram reči, da so zelo prijazni ne samo do mene, temveč do vseh Pakistancev. Po treh letih bom končal šolo za elektromehaniko. Prepričan sem, da bom po vrnitvi v mojo domovino lahko mnogo koristil za splošni razvoj Pakistana.«
Hailu Kifle iz Etiopije pa med drugim pravi: » V Jugoslavijo sem prišel 28. septembra letos. Takoj sem občutil prijateljstvo med nami in Jugoslovani. Težko pa se privajam na vreme, ki je tu mnogo hladneje kot v Etiopiji, sicer pa je vaša dežele prečudovita – toliko zelenja in planin. S prijatelji sem naredil izlet po Sloveniji. Še enkrat naj povem, da so vaši ljudje do mene zelo dobri in da se zahvaljujem vaši republiki za pomoč, ki mi jo je dala preko mednarodne tehniške pomoči.
In kaj je rekel Hadziperi Modondo: »Sem iz Rodezije in upam, da se bom pri vas usposobil za radijskega tehnika. Začel sem z učenjem slovenskega jezika. Izgovarjava mi ne dela preglavic, ker je podobna naši. Zelo sem bil vesel, ker mi je Jugoslavija ponudila štipendijo, ki mi bo pomagala pri gradnji moje dežele.
Kranj: Students from abroad taking a Slovene language course.
Original language summary:
Kranj - študenti iz tujine obiskujejo tečaj slovenskega jezika.
Extended description:
Kranj: reportaža o tuijih študentih, ki se bodo šolali v Elektro šolskem centru, pred tem pa obiskujejo tečaj slovenskega jezika; izjave študentov v angleščini, vprašanje učitelja Od kod ste? odgovori - izjave Kalidul AZIZ iz Pakistana, Hailu KIFLE iz Etiopije, Hadziperi MODONDO iz Rodezije.
Takšen je bil današnji začetek – prva ura slovenskega jezika. V okviru delavske univerze je bil namreč danes v Kranju začetek štirimesečnega tečaja slovenskega jezika za 50 študentov iz raznih dežel Afrike in tudi za peterico iz Pakistana. Po končanem tečaju pa bodo študentje iz prijateljskih dežel obiskovali pouk v šolskem centru tovarne Iskra, kjer se bodo po dve ali triletnem šolanju izučili za elektromehanike ali telegrafsko –telefonske mehanike ali pa se bodo vračali na svoje domove kot elektrotehniki. Šola, ki je danes začela z delom s poukom slovenskega jezika, je bila v Kranju odprta v okviru Zavoda za mednarodno tehnično sodelovanje v Ljubljani.
Takšna oblika šolanja vsekakor pomeni novost dosedanji praksi. Sprva je namreč šlo v glavnem le za organizacijo specializacij naših strokovnjakov, kasneje pa se je to razširilo na izmenjavo ekspertov in tehnične dokumentacije med raznimi državami, v zadnjih letih pa zelo hitro narašča sodelovanje z državami iz Afrike, Azije in Latinske Amerike. In sedaj poslušajmo še nekaj izjav študentov o njihovem šolanju in drugih opažanjih.
Kalidul Aziz je rekel: »Jaz in moji štirje tovariši imamo štipendijo mednarodne tehnične pomoči. Kolikor sem doslej spoznal Jugoslavijo, moram reči, da so zelo prijazni ne samo do mene, temveč do vseh Pakistancev. Po treh letih bom končal šolo za elektromehaniko. Prepričan sem, da bom po vrnitvi v mojo domovino lahko mnogo koristil za splošni razvoj Pakistana.«
Hailu Kifle iz Etiopije pa med drugim pravi: » V Jugoslavijo sem prišel 28. septembra letos. Takoj sem občutil prijateljstvo med nami in Jugoslovani. Težko pa se privajam na vreme, ki je tu mnogo hladneje kot v Etiopiji, sicer pa je vaša dežele prečudovita – toliko zelenja in planin. S prijatelji sem naredil izlet po Sloveniji. Še enkrat naj povem, da so vaši ljudje do mene zelo dobri in da se zahvaljujem vaši republiki za pomoč, ki mi jo je dala preko mednarodne tehniške pomoči.
In kaj je rekel Hadziperi Modondo: »Sem iz Rodezije in upam, da se bom pri vas usposobil za radijskega tehnika. Začel sem z učenjem slovenskega jezika. Izgovarjava mi ne dela preglavic, ker je podobna naši. Zelo sem bil vesel, ker mi je Jugoslavija ponudila štipendijo, ki mi bo pomagala pri gradnji moje dežele.