E-viri
Recenzirano
Odprti dostop
-
Grubišić Pulišelić, Eldi
Anafora, 01/2021, Letnik: 8, Številka: 2Journal Article, Paper
U fokusu rada nalaze se (psiho)patološki fenomeni koji povezuju ženske junakinje iz četiriju djela austrijske književnice Mele Hartwig. Poveznicu među glavnim junakinjama tvori njihov položaj spram društvenih vrijednosti, mjerila i očekivanja, odnosno njihova izopćenost. U novelama Zločin, Zapisi jedne ružne žene i Fantastični paragraf junakinje su primorane nositi se s različitim paradigmama mizogine austrijske kulture početkom 20. stoljeća. U noveli Vještica, smještenoj u 17. stoljeće, društvena konstelacija ponešto je drukčija, pa se junakinja suočava s modificiranim konceptima moći. Hartwig preispituje različite (psiho)patološke fenomene kod svojih ženskih likova i razotkriva (izvan)institucionalne mehanizme koji uspostavljaju ili brišu granicu između normalnog/prihvatljivog i bolesnog/neprihvatljivog ponašanja. Njezine junakinje na ugnjetavanje reagiraju pokušajem samoubojstva, promiskuitetnim ponašanjem, deluzijama, povlačenjem u paralelni svijet mašte, konstruiranjem natprirodnih doživljaja, pa čak i ubojstvom. Psihopatološki fenomeni koji postaju sastavni dio njihova identiteta i prate njihovo tjelesno i duševno izražavanje, projiciraju očajnički poziv u pomoć. Njihova borba završava porazom jer se kao samotne jedinke ne mogu oduprijeti snazi utjelovljenoj u institucionalnim autoritetima. Autorica u svojim tekstovima pokazuje tjeskobnu, depresivnu, pa i psihotičnu stvarnost žene; šokantne i/ili bizarne situacije koje literarizira čitateljima omogućuju rekonstrukciju atmosfere doba koje je, paradoksalno, u pisanim izvorima i kolektivnom sjećanju poznato kao zlatne dvadesete. Im Mittelpunkt dieses Beitrags stehen (psycho)pathologische Phänomene, die weibliche Heldinnen aus vier Novellen der österreichischen Schriftstellerin Mela Hartwig (Das Verbrechen, Der Phantastische Paragraph, Aufzeichnungen einer Häßlichen und Die Hexe) verbinden. Das Bindeglied zwischen ihnen ist die Positionierung der Hauptfiguren in Bezug auf gesellschaftliche Werte, Normen und Erwartungen, d. h. ihr Außenseiterstatus. In den Novellen Das Verbrechen, Aufzeichnungen einer Häßlichen und Der Phantastische Paragraph müssen sich die Heldinnen mit verschiedenen Paradigmen der frauenfeindlichen österreichischen Kultur des frühen 20. Jahrhunderts auseinandersetzen. In der Novelle Die Hexe, die im 17. Jahrhundert spielt, ist die gesellschaftliche Konstellation etwas anders, sodass die Heldin mit veränderten Machtkonzepten konfrontiert wird. Hartwig untersucht verschiedene (psycho)pathologische Phänomene, die bei ihren weiblichen Figuren auftreten, und entdeckt (außer)institutionelle Mechanismen, die die Grenze zwischen normalem/akzeptablem und krankem/unakzeptablem Verhalten festlegen oder aufheben. Ihre Heldinnen reagieren auf Unterdrückung mit Selbstmordversuchen, promiskuitivem Verhalten, Wahnvorstellungen, Rückzug in eine parallele Fantasiewelt, Konstruktion übernatürlicher Erfahrungen und sogar mit Mord. Psychopathologische Phänomene, die zu einem integralen Bestandteil ihrer Identität werden und ihren körperlichen und geistigen Ausdruck begleiten, projizieren ihren verzweifelten Ruf nach Hilfe. Ihr Kampf endet in einer Niederlage, weil sie als einsame Individuen nicht über die Macht der institutionellen Autoritäten triumphieren können. In ihren literarischen Texten zeigt die Autorin die ängstliche, depressive und sogar psychotische Realität der Frauen. Die schockierenden und/oder bizarren Situationen, die sie literarisch verarbeitet, erlauben es den Lesern, die Atmosphäre einer Epoche zu rekonstruieren, die paradoxerweise in den schriftlichen Quellen und im kollektiven Gedächtnis unter dem Begriff der Goldenen Zwanziger bekannt ist. The focus of this paper is on (psycho)pathological phenomena that connect female heroines from four literary works by the Austrian writer Mela Hartwig. The link between them is the position of protagonists in relation to social values, standards and expectations, i.e. their outsider status. In the novellas The Crime, The Records of an Ugly Woman, and The Fantastical Paragraph, the heroines must confront different paradigms of the misogynist Austrian culture of the early twentieth century. In The Witch, a novella set in the seventeenth century, the social constellation is somewhat different, hence the heroine is confronted with modified concepts of power. Hartwig examines various (psycho)pathological phenomena that occur in her female characters and discovers (extra)institutional mechanisms that establish or erase the boundary between normal/acceptable and sick/unacceptable behavior. Her heroines react to oppression by attempting suicide, promiscuous behavior, delusions, retreating into a parallel world of fantasies, constructing supernatural experiences, and even by murder. Psychopathological phenomena that become an integral part of their identity and accompany their physical and mental expression, project their desperate call for help. Their struggle ends in defeat because as lonely individuals, they cannot triumph over the power embodied by institutional authorities. In her texts, the author shows the anxious, depressive, and even psychotic reality of women, the shocking and/or bizarre situations she literarizes allow readers to reconstruct the atmosphere of an era that is, paradoxically, in written sources and collective memory known under the phrase The Golden Twenties.
Avtor
![loading ... loading ...](themes/default/img/ajax-loading.gif)
Vnos na polico
Trajna povezava
- URL:
Faktor vpliva
Dostop do baze podatkov JCR je dovoljen samo uporabnikom iz Slovenije. Vaš trenutni IP-naslov ni na seznamu dovoljenih za dostop, zato je potrebna avtentikacija z ustreznim računom AAI.
Leto | Faktor vpliva | Izdaja | Kategorija | Razvrstitev | ||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
JCR | SNIP | JCR | SNIP | JCR | SNIP | JCR | SNIP |
Baze podatkov, v katerih je revija indeksirana
Ime baze podatkov | Področje | Leto |
---|
Povezave do osebnih bibliografij avtorjev | Povezave do podatkov o raziskovalcih v sistemu SICRIS |
---|
Vir: Osebne bibliografije
in: SICRIS
To gradivo vam je dostopno v celotnem besedilu. Če kljub temu želite naročiti gradivo, kliknite gumb Nadaljuj.