Autori razmatraju turističku regiju kao prostornu cjelinu u kojoj treba razvijati turističku ponudu. Nastupom regije na turističkom tržištu mogu se ostvariti brojne koristi što se posebice ogleda u ...njezinom sinergijskom učinku. Pri tom je potrebno turističkom regijom efikasno i sustavno upravljati razvijajući regionalni brend s obzirom da je brendiranje turističkih destinacija važan aspekt trenutne prakse destinacijskog menadžmenta. Analizom znanstvene literature te provedbom ankete s čelnim ljudima Dalmatinskih gradova i županija, autori vođeni znanstvenim principima iznose svoj prijedlog upravljanja turističkom regijom Dalmacijom te strategiju izgradnje njezinog brenda. Stoga, radom se analizira postojeća situacija, utvrđuju ključni problemi te daju potencijalna rješenja za efikasniji razvoj turističke regije Dalmacije.
Promocija, kao element marketinškog miksa, je izuzetno važna jer predstavlja komunikaciju između potrošača i poduzeća. S obzirom na veliku orijentiranost turizma Republike Hrvatske na priobalje, ...kopneni turizam se smatra iznimno zapostavljen. Na to ukazuju niske zarade od turizma u navedenom dijelu Republike Hrvatske. Sjeverozapadni dio Hrvatske obiluje mnogim destinacijama koje su zanemarene i u kojima se ne iskorištava njihov potencijal. Većina prometnih pravaca koji idu prema moru, a kroz koje prolazi veliki broj stranih turista proteže se kroz sjeverozapadnu Hrvatsku, no pojava autocesta udaljava turiste od bogatstva turističkih destinacija koje nudi ovaj dio Hrvatske. Nova tehnologija, virtualne i proširene stvarnosti, danas je zastupljena u medicini, sportu, filmskoj industriji te ju je kao takvu moguće uključiti i u turizam. Virtualnu i proširenu stvarnost, moguće je uključiti u promociju turističkih destinacija kako bi se privukao veći broj turista i kako bi im se približile atraktivnosti pojedinih destinacija. Cilj rada je utvrditi spremnost turističkih zajednica na ulaganje u inovativne promocijske kanale kako bi privukli potencijalne turiste te moguće reakcije potencijalnih turista na nove promocijske kanale. Metode korištene u radu su deskriptivna metoda, metoda sinteze, analize te primarna kvantitativna i kvalitativna metoda. Kao instrument kvantitativne metode korišten je anketni upitnik dok su dubinski intervjui korišteni kao instrumenti kvalitativne metode istraživanja. Rezultati provedenog istraživanja dokazuju da su potencijalni turisti spremni prihvatiti nove metode promocije čime bi se podigla atraktivnost destinacija sjeverozapadne Hrvatske. Osim turističkih destinacija, kao onih koje rade direktno sa turistima i turističkom ponudom, potrebno je uključiti i druge institucije, a prvenstveno Ministarstvo turizma koje treba poduprijeti uvođenje novih tehnologija promocije u turizam. S obzirom na ograničenost budžeta, a isto tako na visoka financijska sredstva potrebna za uvođenje virtualne i proširene stvarnosti, ključnu ulogu imaju EU fondovi iz kojih je moguće dobiti nepovratna sredstva.
Na sve konkurentnijem turističkom tržištu, vino i enogatronomija postaju ključni elementi u razvoju turističkih proizvoda u regijama u kojima se uzgaja vinova loza, u Sloveniji i inozemstvu. ...Prijašnja je tvrdnja da se niti jedan oblik regionalnog turizma ne može razviti bez vina, međutim, iz današnje perspektive ta je tvrdnja pretjerana. Ipak, enogastronomija integralan je dio mnogih suvremenih turističkih proizvoda. Kao takva, ona vezuje tradiciju, povijest i naslijeđe te također unaprijeđuje prepoznatljivost destinacije koja nudi moderne proizvode vinskog turizma. Globalno gledajući, vinski turizam raste,
a i prognoze za njegovu budućnost su obećavajuće. Srž proizvoda vinskog turizma jest spoj vina i hrane, odnosno enogastronomski ili kulinarski doživljaj, te praćenje novih trendova. Trend je objediniti ovaj segment turističkih usluga, posebice kroz aktivnosti slobodnog vremena i relaksacije u odabranoj destinaciji. Hrana i vino tako postaju dio kulturnog doživljaja posjećene destinacije i jednako su iskustveno značajni kao posjet muzeju ili koncertu, ili mogu činiti jednaku komponentu u takvom aranžmanu.
Hrana je važan činitelj turističke ponude, što potvrđuje i činjenica da je od hrane i pića u Istri ostvareno preko 569 milijuna eura ili 44,5% od ukupne turističke potrošnje. U ruralnoj Istri posluje ...626 različitih objekata prehrane s ukupno 62.600 stolica, od toga 90 objekata s 10.000 stolica posluje u agroturizmu. Rezultati provedenih istraživanja ukazuju kako za kreiranje ponude hrane treba uzimati u obzir brojne činitelje kako bi se postigla potrebna svojstva hrane i kako bi bila funkcionalna – vegetarijanska, ekološka, tradicionalna, bez konzervansa, bez GMO primjesa, da ima dobar utjecaj na etabolizam, da brine o kalciju, da je etički pripremljena, da je pripremljena po slow-food1 (polagana priprema) i show-cookingu (pripremljena
pred gostima). Autori u radu istražuju pretpostavke kojima žele razriješiti sljedeće dileme: može li se tradicijskom prehranom doprinijeti sastavljanju zdravoga obroka, odnosno je li, i u kolikoj mjeri, tradicijska prehrana zastupljena u gastronomskoj ponudi ruralne Istre? Nadalje, istraženo je jesu li objekti prehrane i ponuda u njima preferirani od turista koji posjećuju istarsku turističku destinaciju.
This paper investigates the long-run and causal relationship between electricity consumption and economic growth in Turkey by using the ARDL cointegration test and Granger causality models. It ...employs annual data covering the period of 1977-2006. The ARDL cointegration test yields evidence of a long-run relationship between electricity consumption per capita and real GDP per capita. The results from the Granger causality models indicate that there is an evidence of unidirectional causality running from the electricity consumption to economic growth in the long-run. The overall results confirm the "Growth hypothesis" for Turkey. This implies that, energy conservation policies, such as rationing electricity consumption, are likely to have an adverse effect on real GDP of Turkey.
†
RAZVOJ FUNKCIJE TURIZMA U ZEMLJAMA EU ŻEGLEŃ, Patrycja; STEC, Małgorzata; BERWIŃSKA-MAŁAJOWICZ, Anna
Acta turistica,
12/2019, Volume:
31, Issue:
2
Journal Article, Web Resource
Open access
Iako su zemlje Europske unije (EU) među najvažnijim turističkim destinacijama na svijetu, njihov je razvoj funkcije turizma različit. Stoga nam se čini interesantnim usporediti razinu razvoja ...funkcije turizma u zemljama EU-a. U ovom se članku pokušava odrediti vrijednost sintetičke mjere razina razvoja funkcije turizma zemalja EU-a, uzimajući u obzir osam najčešće korištenih indikatora. U istraživanju se koristila Mjera opće udaljenosti (MOU) prema M. Walesiaku gdje je normalizacija varijabli provedena za razdoblje od 2007. do 2016. godine korištenjem formule temeljene na medijanu. Empirijsko istraživanje provedeno je za prosječne podatke i vremenske nizove, što je omogućilo usporedbu promjena u vremenskoj dimenziji analiziranih pojava. Na osnovu rezultata autori su rangirali zemlje EU-a prema stupnjevima razvoja funkcije turizma i klasificirali ih u tri skupine. Prema razini razvoja 2016. godine vodila je Malta. Srednje visok stupanj razvoja funkcije turizma zabilježen je u skupini zapadno-europskih zemalja dok su na srednje niskom stupnju razvoja bile srednjoeuropske i skandinavske zemlje te neke u Zapadnoj Europi. Dobiveni bi rezultati mogli poslužiti kao osnova za ispravnije upravljanje turizmom u zemljama EU-a i kompetentnije odlučivanje o alokaciji europskih sredstava.
European Union countries are the most significant tourist destinations around the world. However, the level of development of tourist function is not the same in all European Union countries. It seems interesting to compare the level of tourist function development of European Union countries. The article attempts to determine the value of the synthetic measure of levels of development of the tourist function of European Union countries, taking into consideration the eight most frequently utilised indicators. The study applies M. Walesiak’s General Distance Measure (GDM), where the normalisation of variables was undertaken during 2007-2016 with the application of a median-based formula. The empirical research was conducted, using the dynamic approach (for cross-sectional and tidal data) thus, enabling the comparison of changes observed in the analysed phenomenon tidally. The research findings enabled the authors to rank EU countries in terms of their tourist function development levels and to classify them into three groups. In 2016, the leader regarding the level of development of tourist function was Malta. The majority of Western European countries have medium-high levels of development of in tourist function, whereas the group of countries with medium-low levels included countries from East-Central Europe, Scandinavian countries and several Western Europe countries. The obtained results can lay the foundation for the proper management of tourism in EU countries and for proper decision-making regarding the allocation of EU funds.
Svaki je povijesni grad turistička destinacijapar excellence. To proizlazi iz definicija turizma i turista. Kao turistička destinacija, svaki povijesni grad svim turistima ne predstavlja isto. Cilj i ...svrha turistički usmjerenog razvoja nekog povijesnog grada mora se razlikovati od turističkog razvoja drugih turističkih destinacija. Često povijesno bogati gradovi privlače mnoge posjetitelje, ali se oni kratko zadržavaju. Ovo potiče neka ekonomska pitanja i dileme o tome kako pomiriti trošak očuvanja i održanja povijesnih spomenika s koristima od potrošnje turista koji dolaze i kratko borave u tim gradovima. Postavlja se i pitanje politike samog turističkog razvoja: što je potrebno dodati turističkoj ponudi kako bi se zadržalo posjetitelje dulje, a bez narušavanja sklada i ljepote povijesnog grada. Često je to pitanje suživota novog i starog na istome mjestu, pitanje etike, tradicije, kulture, arhitekture itd. kao i pitanje ekonomske prirode. Ovaj rad postavlja više pitanja nego što daje odgovora, ali takoðer pokušava osvijetliti i problem s teoretske strane.
Radio je tradicionalno popularan medij koji i danas ima kontinuiran i stabilan auditorij. Digitalno doba donijelo mu je nove tehničko-tehnološke mogućnosti i multimedijalnost, ali i intenzivnu ...afirmaciju digitalnog audio odašiljanja
(DAB+). Republika Hrvatska jedna je od vodećih europskih auto-destinacija. Većina gostiju i dosad je stizala osobnim vozilima koje su tijekom odmora često koristili i za izlete. Naviku slušanja radijskog programa tijekom vožnje i danas
konzumira gotovo pola stanovnika Europske unije. Stoga bi napori uloženi u ostvarenje čim boljih turističkih rezultata morali uključivati i radijske postaje, osobito na području Jadranske Hrvatske. Rad donosi nalaze kvalitativnog istraživanja koje je tijekom siječnja i veljače 2021. provedeno na radijskim postajama čije je sjedište upravo na tom području (N=49). Cilj istraživanja bio je utvrditi dosadašnji radijski angažman u produkciji sadržaja ciljno namijenjenih
domaćim i stranim turistima, način i dinamiku suradnje s turističkim subjektima na području emitiranja te potencijal korištenja radija u postpandemijskoj turističkoj sezoni. Istraživanju se odazvalo 28 radijskih urednika (56 %). Svi smatraju radio dobrim medijem za turističku promociju, ali nalazi ukazuju na manjkavost ponude informativnih i promotivnih turističkih sadržaja. Najčešći su razlozi nepovoljne financijske i kadrovske okolnosti. Sinergijom turističkih subjekata i radijskih postaja, radio bi se mogao pokazati pouzdanim poslovnim partnerom.
Predmet istraživanja ovog rada je spremnost prihvaćanja društveno odgovornog poslovanja u hotelijerstvu na području Međimurja kao turističke destinacije. Društveno odgovorno poslovanje podrazumijeva ...utjecaj koji ono ima na okoliš. Predmet istraživanja ovog rada je utvrditi koji hoteli imaju praksu društveno odgovornog, odnosno zelenog poslovanja te kako uvesti tu praksu u ostale, već postojeće hotele. Cilj istraživanja je otkriti na koji se način uvodi praksa zelenog poslovanja u hotelijerstvu, koji su kriteriji za dobivanje certifikata zelenog poslovanja i konkretan utjecaj ove vrste poslovanja na očuvanje okoliša. Osim kriterija za zeleno poslovanje cilj je istražiti imaju li već postojeći hoteli afinitet prihvatiti ovaj način poslovanja te smatraju li da je gostima hotela od interesa i važnosti odsjesti u hotelu koji prakticira zeleni način poslovanja. Metode istraživanja korištene u ovome radu su povijesna, metoda deskripcije, analize, sinteze te empirijsko istraživanje putem kvalitativne i kvantitativne metode. Instrumenti istraživanja su dubinski intervju s menadžerima hotela u Međimurju te anketni upitnik distribuiran potencijalnim posjetiteljima hotela na području Hrvatske na slučajnom uzorku domaćih turista. Anketnim upitnikom ispitane su potrebe gostiju s aspekta zelenog poslovanja hotela u kojemu odsjedaju. Doprinos ovoga rada ogleda se u promicanju svijesti o potrebi uvođenja održivog poslovanja u hotelima u Međimurju što može pridonijeti poznatosti Međimurja kao turističke destinacije kao i njezinoj većoj posjećenosti u okviru kontinentalnog turizma Republike Hrvatske.
Predmet istraživanja ovog rada je utjecaj hotelijerstva, prvenstveno udjela hotela u smještaju neke destinacije i prisutnosti globalnih hotelskih marki, na uspješnost turističkih destinacija u kojima ...se nalaze. Dodatno je žarište na odnosu strategija cijena hotela u vremenu financijske i ekonomske krize na njihovu dugoročnu uspješnost, kao i uspješnost turističkih destinacija u kojima se nalaze. Vezano uz predmet istraživanja, postavljene su tri hipoteze. Prva je hipoteza da je udio hotela u ukupnom smještaju pozitivno statistički signifikantno koreliran s uspješnosti turističkih destinacija. Druga je hipoteza da su uspješnije turističke destinacije u kojima postoje hoteli kojima upravljaju međunarodne menadžment kompanije ili su u marketinškim savezima. Treća je hipoteza da su u vremenu krize dugoročno bolje prošli oni hoteli koji su imali strategiju održanja cijene nasuprot održanja zauzetosti. Nakon definiranja osnovnih pojmova koji su u fokusu rada (turistička destinacija, modeli mjerenja poslovne uspješnosti, turistički lanac vrijednosti, konkurentnost turističke industrije, mjere uspješnosti u hotelijerstvu), moguće je bilo zaključiti da zbog kompleksnosti turističkog proizvoda zasad nema adekvatnog modela mjerenja uspješnosti turističkih destinacija. Stoga je najveći metodološki korak unutar ovog rada bio kreirati takav model. Koristeći dosadašnje znanstvene spoznaje te metode kreiranja drugih kompozitnih indeksa u turizmu i ekonomiji, kreiran je model koji kombinira 8 indikatora u grupama ekonomskih, društvenih i okolišnih performansi turističke destinacije. Model je testiran na 30 najuspješnih turističkih destinacija u Hrvatskoj. Na osnovu modela su Pearsonovim testom korelacije testirane hipoteze H1 i H2, pri čemu je jednoznačno dokazana hipoteza H1, no na temelju istraživanja nije bilo dokaza hipoteze H2. Zaključak je da hoteli imaju pozitivan učinak na uspješnost destinacija u kojima se nalaze, ali da njihova internacionalizacija za destinacije nije od presudnog značaja. Za potrebe testiranja hipoteze H3, napravljeno je dodatno istraživanje performansi 30 hotela (koji se nalaze u 30 destinacija iz prethodnog istraživanja). Korištene su različite metode testiranja, no nije nađena nikakva veza između odabira strategije održanja cijene ili zauzetosti i dugoročne uspješnosti hotela iz uzorka. Time na ovom uzorku nisu potvrđeni rezultati prethodnih istraživanja, a što se može pripisati osobitostima hrvatskog hotelijerstva.
Performance measurement has been a focus of the business practice and theory, probably since the existence of business itself. In the last 30 years, many new paradigms and models in the field have appeared, such as the Value chain model (Porter, 1985) or the Balance Scorecard (Kaplan and Norton, 1992, 1996). However, such scientific and practical advancements,generally applicable for the production or the single service based industries, werenot applicable for tourism so far. Tourism service in its single product package includes variety of geographically dispersed suppliers that work in wide range of mutual relations. It is therefore very challenging to cover all of them within the single model that would successfully measure performance of a destination as a whole and of all its elements and provide results that would be comparable to a reasonable degree. Accommodation industry is the largest single participating industry (both by revenue and its significance for the consumer) within tourism. Due to its importance, it is frequently a subject of the scientific research and consequently hotel performance measurement methods are very well covered in the science, accepted and implemented in the practice. However, such performance measurement systems have rarely been scientifically examined for a tourism destinations, especially on regional or local level. There are composite indicators oriented for the evaluating competitiveness of countries in the tourism (World Economic Forum’s T&T competitiveness index), but there are no generally accepted methodological frameworks that could be applied on the destination level. Furthermore, as the majority of other economic sectors, tourism has recently suffered the effects of the major global economic crisis. Crisis has generally affected both the tourism destinations and the hotel industry. During the crisis, hotel managers could generally choose two of the possible market strategies. To defend the prices at the levels prior to crisis and thus preserve the desired price positioning, or to defend the hotel occupancy levels. Some research have so far provided a proof that maintaining prices is more justified long term strategic option (Enz et al, 2012), however with a notion that the choice largely depends on a local market conditions.