Autor se pokusil ukázat na značnou složitost problematiky transonymizace. V rámci propriální sféry jazyka působí tato kategorie jako systémotvorný a strukturující element, jež se uplatňuje především ...ve vztahu jednotlivých propriálních druhů navzájem; týká se tedy „meziprostoru“ mezi propriálními druhy. Zároveň však zasahuje do teoretického popisu propriálně pojmenovacího aktu, do definování propriálně pojmenovacího motivu a vnáší do propriální sféry jazyka dimenzi fundace, se kterou dosavadní onomastika pracuje pouze se specifikací na fundaci genetickou nebo lexémovou.
A systematic study of politics-technology relation, both of them seen as relatively independent spheres of social reality, begins from mid-twentieth century. In this relatively short period of time, ...several significant theoretical approaches and prob lem circles had crystallized. Systematization and verification of these approaches is the aim of this study. Scientific goal, as well as subject of research, require application of dialectical general method, including the use of hypothetically-deductive, axiomatic, analytically-deductive and comparative scientific methods, and qualitative content analysis as operational method. In order to adequately systematize and evaluate contemporary theoretical thought on politics-technology relation, it is necessary to analyze its conceptual roots. Although some important elements of later theoretical discourses can be found in the ancient Greek thought, the basic framework for consideration of this relationship was posed by Francis Bacon in seventeenth century. After him, many other theorist have influenced the formation of modern theoretical discourse, including philosophers of Enlightenment, as well as Karl Marx and Max Weber who, each in his own way, determined, to a great, the course of later discussion about this problem. In parallel with boundless optimism and a belief in technological progress, identified too often with social progress, appears bleaker interpretation, where autonomy of technology is directly opposed to personal autonomy, and technological progress to progress of mankind. This latter perspective is represented by thinkers of the Frankfurt School, as well as Erich Fromm, Jacques Ellul and Lewis Mumford. Today, there are four dominant theoretical approaches: instrumentalism, technological determinism, socio-centric and systemic. Instrumentalism is based on definition of technology as a means, which implies its political neutrality. Technological determinism postulates, basically, that technology develops independently, and that its development stands as primary determinant of social and political systems. Conversely, socio-centric approach insists that technology develops within society, and that social factors, including political ones, play an important and often decisive role in the final design of technological artifacts. Systemic approach indicates a mutual shaping of politics and technology, or, more precisely, some of their elements. Different theoretical approaches are visible in a study of individual problem circles, such as relationship between technology and power, technology and state, technocracy, and politics in postindustrial or information society. Finally, theoretical thought about politics-technology relation frequently floats between utopia and dystopia, from uncritical enthusiasm for technology and the belief in its ability to transform society and politics in the direction of a better and fairer community, to apocalyptic visions of technology that locks mankind in the “iron cage”. This debate is continuing, and nowadays particularly controversial questions are posed by biotechnologies, global environmental problems and new information technologies. Some aspects of politics-technology relation are well explored in contemporary political theory. It seems, however, that this field still remains at the margins of interest of political scientists – fact that results in some serious problems in theoretical conceptualization. Key difficulties are linking of micro and macro levels of analysis, as well as absence of general theory that tends to explain the relationship between these two social spheres in their totality.
Sistematično proučavanje odnosa između politike i tehnologije kao relativno samostalnih sfera drušvene realnosti počinje tek polovinom dvadesetog veka. U ovom relativno kratkom periodu iskristalisalo se nekoliko značajnih teorijskih pristupa i problemskih krugova čija je sistematizacija i verifikacija cilj ovog rada. Naučni cilj, kao i predmet rada, zahtevaju da se u istraživanju pođe od dijalektičkog opštefilozofskog metoda, uz upotrebu hipotetičko-deduktivnog, aksiomatskog, analitičko-deduktivnog i komparativnog kao opštenaučnih i kvalitativne analize sadržaja kao operativnog metoda. Da bi se savremena teorijska misao o odnosu politike i tehnologije mogla na odgovarajući način sistematizovati i proceniti neophodno je prethodno analizirati njene idejne korene. Iako se neki važni elementi kasnijeg teorijskog diskursa mogu naći već u antici, osnovni okvir za razmatranje ove relacije postavio je Frensis Bekon u sedamnaestom veku. Nakon njega i mnogi drugi autori su svojim idejama uticali na formiranje modernog teorijskog diskursa, uključujući filozofe prosvetiteljstva, kao i Karla Marksa i Maksa Vebera koji su, svaki na svoj način, u velikoj meri odredili tok kasnije diskusije o ovom problemu. Naporedo sa bezgraničnim optimizmom i verom u tehnološki napredak, prečesto identifikovan sa društvenim, javljaju se i sumornija viđenja u kojima se autonomnost tehnologije direktno suprotstavlja autonomiji ličnosti, tehnološki progres progresu čovečanstva. Ovakva perspektiva karakteristična je za pripadnike Frankfurtske škole, Eriha Froma, Žala Elila i Luisa Mamforda. Četiri danas dominantna teorijska pristupa odnosu politike i tehnologije su instrumentalizam, tehnološki determinizam, sociocentrični i sistemski. Instrumentalizam se zasniva na određenju tehnologije kao sredstva, iz čega proizilazi njena politička neutralnost. Osnovni postulat tehnološkog determinizma je da se tehnologija razvija autonomno, i da njen razvoj predstavlja primarnu determinantu društvenog, pa i političkog sistema. Nasuprot tome, sociocentrični pristupi insistiraju na tome da se tehnologija razvija unutar društva, te da društveni faktori, uključujući i političke, igraju važnu i često odlučujuću ulogu u konačnom dizajnu tehnoloških artefakata. Sistemski pristup ukazuje na uzajamno oblikovanje politike i tehnologije, tačnije njihovih pojedinih elemenata. Različiti teorijski pristupi vidljivi su i u proučavanju pojedinih problemskih krugova, kao što su odnos tehnologije i moći, tehnologije i države, tehnokratija, i politika u postindustrijskom odnosno informatičkom društvu. Konačno, teorijska misao o odnosu politike i tehnologije kreće se često između utopije i distopije, to jest od nekritičkog oduševljenja tehnologijom i vere u njenu sposobnost da transformiše društvo i politiku u pravcu bolje i pravednije zajednice, i apokaliptičnih vizija tehnologije koja je celokupno čovečanstvo zatvorila u svoj „gvozdeni kavez“. Ova debata se stalno iznova aktuelizuje, a danas su naročito kontroverzna pitanja koja otvaraju biotehnologije, globalni ekološki problemi i nove informacione tehnologije. Pojedini aspekti odnosa između politike i tehnologije su u savremenoj političkoj teoriji dobro obrađeni. Čini se, međutim, da ova oblast ostaje i dalje na marginama interesovanja politikologa, što je rezultiralo nekim ozbiljnim problemima u teorijskoj konceptualizaciji. Ključne teškoće su povezivanje mikro i makro nivoa analize, kao i nepostojanje opšte teorije koja bi pretendovala da objasni odnos ove dve društvene sfere u njegovom totalitetu.
The principal objective of this scientific paper is to learn how to efficiently organise traffic areas and especially the size of parking capacities and hence how to ensure a quality parking service ...to local population and tourists as a component of the overall offer in urban and tourist destinations and how to ensure a return of investments in a reasonable period to parties investing in the parking capacity. What is the optimal capacity and how to calculate it in the best possible way by connecting parking supply and demand? This paper presents the application of the queuing theory to the planning of the optimal number of servers (ramps) in closed parking systems, since parking area can be defined as a queuing system. The illustrated model has been tested on the example of the "Delta" parking area in the City of Rijeka and the particular value of the model is its universal application. This approach has shown that by using the queuing theory, the optimal number of servers (ramps) in closed parking systems can be determined.
U ovom se članku izvješćuje o glavnim potpodručjima političke
znanosti na osnovi pet referata podnesenih u Montrealu1 i nekoliko izvješća. Ta su područja epistemologija i metodologija, politička ...teorija, politička sociologija, javno upravljanje i javne politike te međunarodni odnosi. Ti referati nisu bili namijenjeni za umnožavanje jer se radilo o nacrtima budućih članaka koji će biti objavljeni u novoj IPSA-inoj Enciklopediji političke znanosti. Budući da je obrađeno
gradivo vrlo složeno, zapravo ga je teško sažeto prikazati. Ono obuhvaća i neka temeljna područja koja su većini nas poznata. Stoga ću se u ovome dijelu ograničiti na sintetiziranje novih stajališta i dostignuća izloženih u tim referatima (općenito iz protekla dva desetljeća) i na njihova razmatranja aktualnih
tema.
Na temelju istraživanjem dobivenih rezultata raspravlja se funkcionalnost ocjena kao jednoga od elemenata vrjednovanja. Koristi se specifičan dijalektički pristup povezan s elementima sistemske ...teorije. Dijalektika ove vrste očituje se u odnosu sistem/okolina u kojem sistem predstavlja strukturu školstva, dok okolinu označavaju akcijski elementi unutar/izvan/na rubu sustava (učenici, roditelji, nastavnici) – svi ovi elementi proučavaju se u njihovom odnosu prema ocjenama. Rezultati istraživanja upućuju na inflaciju odličnih ocjena. Naime, prosječna ocjena učenika koji su sudjelovali u istraživanju (od 2. do 8. razreda) iznosila je 4,7. Na temelju statističkih podataka prikazuje se odstupanje od normalne distribucije frekvencija te se teorijski preispituju mogućnosti i izazovi sustava (s ovakvim profilom podsustava ocjenjivanja) u okvirima sve više rastuće disperzije znanja (pluralnosti) koju suvremeno (post)moderno društvo nosi za sobom. Isto tako, rad karakterizira kontekstualna širina koja uključuje stavove o cjelokupnoj situaciji stjecanja određenih ocjena u učionici te popratnih društvenih odnosa koje te ocjene konstruiraju. Sukladno navedenomu, preispitane su hipoteze o važnosti ocjena s obzirom na razred koji učenici pohađaju te stavova učenika o odnosu nastavnika prema učenicima s obzirom na ocjene koje učenik ostvaruje. Rezultati su pokazali visoku povezanost važnosti ocjena i razreda koji učenici pohađaju. Isto tako, pokazala se povezanost važnosti ocjena i stavova o nastavnikovom tretiranju uspješnih i manje uspješnih učenika. Sinteza teorijske analize i popratnih empirijskih podataka upućuje na gubitak smislenosti ocjena unutar sustava školstva u Republici Hrvatskoj. Ocjene kao formativni dio sustava obrazovanja nisu funkcionalno određene k evaluaciji znanja, već su postale svrsishodne same po sebi.
Cilj ovog članka je analizirati ulogu mira u teorijama međunarodnog prava Hansa Kelsena i Hersha Lauterpachta. Posebno će se obraditi promjena u Kelsenovom pristupu ulozi mira nakon 1960 godine. Uz ...teorijska razmatranja povezanosti mira i prava, oba autora su usmjerili svoje teorije prema praktičnim problemima. Na kraju analize prikazat će se sličnosti i razlike između Kelsena i Lauterpachta.
Istraživanje društvenih pokreta i sociologija religije imaju sličnosti zbog kojih mogu biti od uzajamne koristi. U oba područja primjenjuju se slični teorijski pristupi. Ovaj je članak pokušaj da se ...ukratko izlože teorija ponude i teorija mobilizacije resursa u sociologiji religije te literatura o društvenim pokretima. On je svojevrsna poredbena analiza sociologije religije i literature o društvenim pokretima. U članku se daje kraći pregled literature o teoriji ponude te neki primjeri studija koje su taj model primijenile, kratak prikaz teorije mobilizacije te naposljetku ocjena taktike regrutiranja i razine posvećenosti u tim dvama područjima sociologije
Inozemna, ali uglavnom domaća literatura, nudi oskudan pregled institucionalne teorije i institucionalnog izomorfizma. Ovaj pregledni rad će pridonijeti razjašnjavanju koncepta koji je nepravedno ...zanemaren, ali njegova važnost u poslovnoj praksi je nepobitna. Institucionalna teorija, i njezin ključni argument institucionalni izomorfizam, relativno je mlada teorijska perspektiva koja pruža razumijevanje poslovnih procesa kroz formirane strukture i poslovne prakse suvremenih organizacija s ciljem postizanja legitimnosti, a koje druge teorije ne nude. Stvaranjem konstrukta društvene stvarnosti oblikuje se obrazac ponašanja unutar organizacijskog polja kojeg organizacije prihvaćaju kao jedino pravilno i poželjno ponašanje entiteta unutar tog polja; krajnji cilj je postizanje i održavanje legitimnosti. Institucionalna teorija sugerira da se organizacije koje djeluju unutar iste industrijske grane ili organizacijskog polja prilagođavaju istim organizacijskim strukturama, ponašanjima i aktivnostima. Iako institucionalna teorija i dalje čeka prodor u relevantnu menadžersku literaturu, konceptualno pristup ima značajan doprinos pri razumijevanju organizacijske dinamike. Istraživanja temeljena na racionalističkim objašnjenjima organizacijskog ponašanja preusmjerena su prema prepoznavanju da su organizacijsko ponašanje i organizacijski procesi dio kulturnoga i političkoga konteksta.
Biblioterapija je sustavna metoda za “praktičnu primjenu književnosti”, odnosno za razumijevanje emocija unutar književnoga djela. Ona rabi medij književnosti i jezika te interpretacijom misaonih, ...emocionalnih i fizičkih događanja, u okviru tzv. MED ciklusa, otkriva kako emocije nastaju u društvu, što one znače, kako koriste jezik i kako ulaze u književno djelo. Jednako kao što interpretacija jedina može, pod određenim uvjetima, povezati različite sustave, tako biblioterapija može povezati pojedinca s kulturom i simbolima jezika. Kako je srodna psihoanalitičkoj kritici, može se kazati da psihoanalitička kritika i biblioterapija koriste interpretacijsku sposobnost ega za promatranje vječno zavađene krajnosti. Za razliku od psihoanalitičke kritike, biblioterapija rabi jezik i književnost kao medije za izricanje svoga promatranja.
Cilj rada je provođenje empirijskog testiranja teorije hijerarhijske financijskih izbora (pecking order theory) na hrvatskom tržištu kapitala. Istraživanje je obuhvatilo 17 nefinancijskih društava ...uvrštenih na Zagrebačkoj burzi za razdoblje od 2008. - 2016. godine, odnosno za sva uvrštena društva za koja su bili raspoloživi svi podatci za navedeno razdoblje. Iz uzorka su isključena društva iz financijskog sektora. Ispitivanje postojanja hijerarhije financijskih izbora provedeno je prema postavkama regresijskog modela Shyam-Sundersa i Myersa (1999). Rezultati indiciraju odbacivanje hipoteze o postojanju jakog oblika hijerarhije financijskih izbora i sugeriraju prihvaćanje postojanja slabog oblika hijerarhije financijskih izbora, što je u korelaciji s prijašnjim istraživanjima provedenim na drugim tržištima.