Psihologija videoigara područje je koje raste i razvija se. Započelo je istraživanjima negativnih efekata igranja na igrače, no sve se više okreće pozitivnim efektima, a u posljednje vrijeme i ...razlozima za upuštanje u taj oblik aktivnosti. Trenutno se intenzivno razvijaju modeli motivacije za igranje videoigara koji uzimaju u obzir specifičnosti toga područja. Detaljniji su od uobičajene podjele na intrinzične i ekstrinzične motive za igranje ili zadovoljavanje osnovnih psiholoških potreba kroz igranje. Cilj je ovoga istraživanja bio provjeriti prediktivnu snagu Yeeova (2006) desetfaktorskoga modela motivacije za igranje, odnosno, ispitati predviđaju li i u kojoj mjeri faktori motivacije za igranje videoigara zadovoljstvo životom kod igrača mrežnih videoigara. Sudionicima se pristupilo putem mrežnih stranica specijaliziranih za kulturu igranja videoigara u Hrvatskoj te tehnikom snježne grude. U istraživanju je sudjelovalo 411 igrača videoigara, dominantno muškoga spola, mlađe odrasle dobi. U prosjeku su igrajući provodili dva i pol sata dnevno. Strukturalnim je modeliranjem utvrđeno da je motivacijom za igranje videoigara objašnjena petina varijabiliteta zadovoljstva životom kod igrača mrežnih videoigara. Dva su se faktora motivacije pokazala značajnima u predviđanju zadovoljstva životom – napredovanje i bijeg. Niže razine zadovoljstva životom pokazali su oni igrači koji igraju da bi svojega lika doveli na visoku razinu, da bi prikupili jedinstvene predmete i dijelove opreme te da bi općenito ostvarili moć, kao i oni igrači koji igraju da bi pobjegli od stvarnosti i da ne bi mislili o svojim problemima. Nalazi pokazuju da su motivi za igranje raznoliki te da su neki važniji za objašnjenje motivacije za igranje od drugih.
Psihologija videoigara područje je koje raste i razvija se. Započelo je istraživanjima negativnih efekata igranja na igrače, no sve se više okreće pozitivnim efektima, a u posljednje vrijeme i ...razlozima za upuštanje u taj oblik aktivnosti. Trenutno se intenzivno razvijaju modeli motivacije za igranje videoigara koji uzimaju u obzir specifičnosti toga područja. Detaljniji su od uobičajene podjele na intrinzične i ekstrinzične motive za igranje ili zadovoljavanje osnovnih psiholoških potreba kroz igranje. Cilj je ovoga istraživanja bio provjeriti prediktivnu snagu Yeeova (2006) desetfaktorskoga modela motivacije za igranje, odnosno, ispitati predviđaju li i u kojoj mjeri faktori motivacije za igranje videoigara zadovoljstvo životom kod igrača mrežnih videoigara. Sudionicima se pristupilo putem mrežnih stranica specijaliziranih za kulturu igranja videoigara u Hrvatskoj te tehnikom snježne grude. U istraživanju je sudjelovalo 411 igrača videoigara, dominantno muškoga spola, mlađe odrasle dobi. U prosjeku su igrajući provodili dva i pol sata dnevno. Strukturalnim je modeliranjem utvrđeno da je motivacijom za igranje videoigara objašnjena petina varijabiliteta zadovoljstva životom kod igrača mrežnih videoigara. Dva su se faktora motivacije pokazala značajnima u predviđanju zadovoljstva životom – napredovanje i bijeg. Niže razine zadovoljstva životom pokazali su oni igrači koji igraju da bi svojega lika doveli na visoku razinu, da bi prikupili jedinstvene predmete i dijelove opreme te da bi općenito ostvarili moć, kao i oni igrači koji igraju da bi pobjegli od stvarnosti i da ne bi mislili o svojim problemima. Nalazi pokazuju da su motivi za igranje raznoliki te da su neki važniji za objašnjenje motivacije za igranje od drugih.
Na uzorku od 215 heteroseksualnih romantičnih parova ispitani su efekti stilova privrženosti na zadovoljstvo vezom obaju članova para. Za mjerenje stilova privrženosti korišten je Upitnik ...interpersonalnih odnosa koji mjeri četiri stila privrženosti: sigurnu, odbijajuću, zaokupljenu i plašljivu privrženost. Zadovoljstvo vezom operacionalizirano je trima pokazateljima: percipiranom kvalitetom veze, zadovoljstvom partnerom i procjenom stabilnosti veze, a na temelju tih triju pokazatelja izračunan je i ukupan rezultat koji je nazvan ukupna evaluacija veze. Po svojoj je prirodi zadovoljstvo vezom interpersonalni fenomen, odnosno povezan je ne samo s vlastitim karakteristikama, nego i s karakteristikama partnera. Zbog toga je za obradu podataka korišten model međuzavisnosti aktera i partnera koji je omogućio analizu odnosa između stilova privrženosti pojedinca i pokazatelja njegova zadovoljstva vezom (akterski efekti) te odnosa između njegovih stilova privrženosti i pokazatelja zadovoljstva vezom njegova/njezina partnera (partnerski efekti). Rezultati su pokazali da sigurna privrženost ima pozitivan akterski efekt na kvalitetu i stabilnost veze muškaraca te na ukupnu evaluaciju veze, dok plašljiva privrženost ima negativan akterski efekt na kvalitetu veze, zadovoljstvo partnerom i ukupnu evaluaciju veze, također samo kod muškaraca. Dobiven je jedan partnerski efekt i on pokazuje da su žene manje zadovoljne partnerimakoji imaju višu plašljivu privrženost. Naglašena je važnost dobivenih rezultata u kontekstu prethodnih istraživanja koja su uglavnom provedena na pojedincima, a navedene su i neke njihove potencijalne kliničke implikacije.
Rad ravnatelja škola uključuje raznovrsne poslove, a kao iznimno osjetljivo i zahtjevno područje može se izdvojiti suradnja s roditeljima učenika. U novije vrijeme na svom radnom mjestu ravnatelji su ...nerijetko izloženi različitim nedopustivim ponašanjima i nasilju roditelja, no o tome se malo zna i govori. Cilj je ovoga istraživanja ispitati ulogu izloženosti nasilju roditelja učenika u predviđanju zadovoljstva poslom ravnatelja osnovnih škola Republike Hrvatske. U istraživanju je sudjelovalo 483 (M = 27,7 %; Ž = 72,3 %) ravnatelja iz svih regija Republike Hrvatske, time je obuhvaćeno 52,6 % pripadnika ciljane populacije. Za prikupljanje podataka korišteni su Upitnik sociodemografskih karakteristika, Skala izloženosti nasilju roditelja te Upitnik zadovoljstva poslom. Rezultati pokazuju da je riječ o raširenoj pojavi, a 80,75 % ravnatelja je tijekom svog ravnateljskog staža doživjelo barem jedan oblik nasilja od strane roditelja. Korelacijskom analizom utvrđeno je da ravnatelji koji češće doživljavaju nasilje roditelja imaju nižu razinu zadovoljstva poslom, a regresijska analiza pokazala je da je doživljeno nasilje statistički značajan prediktor zadovoljstva poslom. Jasna osuda svih oblika nasilja roditelja nad ravnateljima te primjena i poboljšavanje postojećih propisa zaključno se izdvajaju kao nužni uvjeti za smanjivanje te negativne pojave i omogućavanje kvalitetnog rada ravnatelja, a time i škola u cjelini.
The work of school principals includes a variety of tasks, and cooperation with parents of students can be singled out as an extremely sensitive and demanding area. In recent times, principals are often exposed to various impermissible behaviours and violence from parents at their workplace, but little is known and talked about. The aim of this research is to examine the role of exposure to violence by students’ parents in predicting job satisfaction of primary school principals in the Republic of Croatia. The survey included 483 (27.7 % male, 72.3 % female) school principals from all regions of the Republic of Croatia. The Socio-Demographic Characteristics Questionnaire, the Exposure to Parental Violence Scale and the Job Satisfaction Questionnaire were used to collect data. The results show that it is a widespread phenomenon, and 80.75 % of principals experienced at least one form of parental violence during their principalship. Correlation analysis found that principals who are more likely to experience parental violence report lower job satisfaction, and regression analysis showed that experienced violence was a statistically significant predictor of job satisfaction. A clear condemnation of all forms of parental violence against principals and the application and improvement of existing regulations are concluded as necessary conditions for reducing these negative phenomena and enabling quality work of principals, and thus the whole school.
Jedan od načina mjerenja kvalitete pružene zdravstvene skrbi jest procjena zadovoljstva iz perspektive korisnika. Dosadašnja istraživanja pokazala su da ove procjene determinira veći broj različitih ...čimbenika, među kojima su i neke socio-demografske i osobne karakteristike korisnika. Međutim, efekti ovih čimbenika su često posredni, a njihovi međusobni odnosi isprepleteni. Stoga je cilj ovoga istraživanja bio ispitati zadovoljstvo korisnika pruženom zdravstvenom uslugom liječnika opće i obiteljske medicine kod kroničnih i akutnih bolesnika, vodeći računa o značajnim kovarijatama njihovih procjena. U ispitivanju je sudjelovao 291 sudionik/korisnik opće i obiteljske medicine oba spola, prosječne dobi od 42,5 godine. Osim kratkog upitnika o glavnim socio-demografskim obilježjima i pitanjima vezanim uz razloge i učestalost posjeta liječniku, primijenjen je i međunarodno standardizirani mjerni instrument za procjenu kvalitete opće/obiteljske/primarne zaštite u Europi; EUROPEP upitnik. Od ispitivanih karakteristika korisnika, značajnim kovarijatima procjene zadovoljstva zdravstvenom skrbi izdvojili su se dob, učestalost posjeta liječniku i postojanje kroničnog oboljenja. Pozitivnije procjene vezane su uz višu dob korisnika i učestalije posjete liječniku. Korisnici s kroničnim bolestima daju pozitivnije ocjene za sve ispitivane aspekte kvalitete zdravstvene skrbi od strane liječnika opće i obiteljske medicine. Međutim, ove razlike se ne mogu ciljano pripisati zdravstvenom statusu korisnika, već posrednom efektu dobi bolesnika, koji se pokazao ključnom determinantom procijenjenog zadovoljstva. Iznimka je poznavanje tegoba od strane liječnika, gdje efekt postojanja kronične bolesti i nakon kontrole kovarijata (dob i učestalost posjeta) ostaje i dalje značajan.
One of the ways to measure the quality of the health care provided is to assess satisfaction from theuser's perspective. Previous research has shown that these assessments are determined by a number ofdifferent factors, including some socio-demographic and personal characteristics of the users. However, theeffects of these factors are often indirect, and their interrelationships are intertwined. Therefore, the goal ofthis research was to examine user satisfaction with the health services provided by general and familymedicine doctors for chronic and acute patients, taking into account significant covariates in theirassessments.A total of 291 participants/users of general practice and family health services, of both genders, with anaverage age of 42.5 years, took part in the study. In addition to a brief questionnaire on the main socio-demographic characteristics and questions related to the reasons and frequency of visits to the doctor, aninternationally standardized measurement instrument for assessing the quality of general/family/primarycare in Europe, the EUROPEP questionnaire was applied.Among the user characteristics, age, frequency of doctor visits, and the presence of chronic illnessemerged as significant covariates in the assessment of satisfaction with healthcare. Positive evaluationswere associated with the higher age of users and more frequent visits to the doctor. Users with chronicillnesses gave more positive ratings for all aspects of the quality of healthcare. However, these differencescannot be attributed to the specific health status of the users but rather to the indirect effect of patient age,which proved to be a key determinant of perceived satisfaction. An exception is the knowledge of thecomplaints/health issues by the physician, where the effect of the presence of chronic illness remainssignificant even after controlling covariates (age and frequency of visits).
Na uzorku od 215 heteroseksualnih romantičnih parova ispitani su efekti stilova privrženosti na zadovoljstvo vezom obaju članova para. Za mjerenje stilova privrženosti korišten je Upitnik ...interpersonalnih odnosa koji mjeri četiri stila privrženosti: sigurnu, odbijajuću, zaokupljenu i plašljivu privrženost. Zadovoljstvo vezom operacionalizirano je trima pokazateljima: percipiranom kvalitetom veze, zadovoljstvom partnerom i procjenom stabilnosti veze, a na temelju tih triju pokazatelja izračunan je i ukupan rezultat koji je nazvan ukupna evaluacija veze. Po svojoj je prirodi zadovoljstvo vezom interpersonalni fenomen, odnosno povezan je ne samo s vlastitim karakteristikama, nego i s karakteristikama partnera. Zbog toga je za obradu podataka korišten model međuzavisnosti aktera i partnera koji je omogućio analizu odnosa između stilova privrženosti pojedinca i pokazatelja njegova zadovoljstva vezom (akterski efekti) te odnosa između njegovih stilova privrženosti i pokazatelja zadovoljstva vezom njegova/njezina partnera (partnerski efekti). Rezultati su pokazali da sigurna privrženost ima pozitivan akterski efekt na kvalitetu i stabilnost veze muškaraca te na ukupnu evaluaciju veze, dok plašljiva privrženost ima negativan akterski efekt na kvalitetu veze, zadovoljstvo partnerom i ukupnu evaluaciju veze, također samo kod muškaraca. Dobiven je jedan partnerski efekt i on pokazuje da su žene manje zadovoljne partnerima koji imaju višu plašljivu privrženost. Naglašena je važnost dobivenih rezultata u kontekstu prethodnih istraživanja koja su uglavnom provedena na pojedincima, a navedene su i neke njihove potencijalne kliničke implikacije.
The effects of attachment styles on the relationship satisfaction of both members of the couple were examined on a sample of 215 heterosexual romantic couples. The Interpersonal Relationship Questionnaire, which measures four attachment styles - secure, dismissive, preoccupied, and fearful - was used. Relationship satisfaction was operationalized by three indicators: perceived relationship quality, satisfaction with one’s partner, and relationship stability assessment. Based on these three indicators, an overall evaluation of the relationship was calculated. By its nature, relationship satisfaction is an interpersonal phenomenon, connected not only to one’s own characteristics but also to those of the partner. Therefore, the actor-partner interdependence model was used for data analysis, enabling the analysis of the relationship between an individual’s attachment styles and indicators of their relationship satisfaction (actor effects), as well as the relationship between their attachment styles and indicators of their partner’s relationship satisfaction (partner effects). The results showed that secure attachment has a positive actor effect on the quality and stability of men’s relationships, as well as on overall evaluation of the relationship, while fearful attachment has a negative actor effect on relationship quality, partner satisfaction, and overall evaluation of the relationship, also only in men. One partner effect was obtained, indicating that women are less satisfied with partners who have higher levels of fearful attachment. The importance of the results obtained in the context of previous research, which has mostly been conducted on individuals, was emphasized, and some potential clinical implications were also mentioned.
Zadržavanje zaposlenika aktualan je izazov u ugostiteljskom* sektoru. Svrha ovog rada bila je ispitati koje aspekte vezane za posao zaposlenici u hrvatskom ugostiteljskom sektoru smatraju važnima te ...postoje li generacijske razlike. Podaci su prikupljeni putem online upitnika provedenim od srpnja do kolovoza 2022. godine i analizirani deskriptivnom analizom. Rezultati pokazuju da generacija X najvažnijim čimbenicima smatra: dobru ravnotežu između poslovnog i privatnog života, plaću i sigurnost radnog mjesta te međuljudske odnose. Za generaciju Y najvažniji su aspekt plaća i sigurnost radnog mjesta, koje prate dobri međuljudski odnosi te dobra ravnoteža između poslovnog i privatnog života. Generacija Z jednako važnima smatra: plaću i sigurnost radnog mjesta, dobre međuljudske odnose i nisku razinu poslovnog stresa. Generacijske razlike su pronađene, ali nisu značajne. Važno je istaknuti zapažanje da sve generacije percipiraju sve čimbenike vrlo važnima. Zaposlenicima je stalo do poštene plaće i korektnih radnih uvjeta, ravnoteže između privatnog i poslovnog života te međuljudskih odnosa, cijene prilike za poslovni razvoj i više autonomije. Rukovoditelji u ugostiteljstvu trebali bi to uzeti u obzir kako bi kreirali visokokvalitetna radna mjesta i poboljšali zadržavanje zaposlenika.
Employee retention is actual challenge in hospitality sector. The purpose of this paper was to examine what job-related aspects are perceived important by employees in Croatian hospitality sector and if there are significant generational differences. Data was collected through and online questionnaire from July to August 2022 and analyzed with descriptive statistics. Results show GEN X perceives good work life balance, salary and job security and interpersonal relations as the most important factors. For Gen Y the most important aspect is salary and job security, followed by good interpersonal relations and good work-life balance. Gen Z equally cares about salary and job security, good interpersonal relations and low stress levels at job. Generational differences have been found but they are not significant. An important finding is that all generations perceive all factors as highly important. Employees care about fair wage and decent working conditions, work-life balance and interpersonal relations, they appreciate career development opportunities and more autonomy. This should be taken into account by hospitality managers to create high-quality jobs and improve employee retention.
CHARACTERISTICS OF THE FAMILY AND ADOLESCENTS’ FAMILY LIFE SATISFACTION ABSTRACT The aim of this paper is to determine adolescents’ family life satisfaction and to investigate whether there are ...differences in adolescents’ family life satisfaction depending on the personal characteristics of the study participants (gender, age) and family characteristics (family structure, education and employment of parents). The study involved 10,138 students from all grades of high schools from five major Croatian cities: Zagreb, Osijek, Split, Pula, and Varaždin. The quota sample was stratified with respect to three Croatian secondary school programs, three- and four-year vocational schools and grammar schools, and individual orientations within each of the schools. In the total sample, 47.5% were young men (N = 4,595) and the mean age was Mage = 16.2 (SDage = 1.16). Of the total number of participants, 4.5% (N = 456) did not report their gender. The results show that there are differences in adolescents’ family life satisfaction in terms of gender, age, living with both parents or one parent, and parents’ educational and work status. The results point to the need for a timely implementation of effective parenting skills programs and preventive interventions aimed at the family or parents, considering the gender of adolescents. Low levels of parental education and unemployment are associated with lower levels of adolescents’ satisfaction with their family life. Systematic investments through national policies and programs that increase opportunities for (lifelong) education and employment for parents seem to be important for investing in the quality of the family environment. Key words: adolescents; family life satisfaction; family environment
Zadovoljstvo životom jedan je od ključnih indikatora kvalitete života te pokazatelj uspješnosti
suočavanja s različitim životnim izazovima i gubitcima u procesu starenja. Stoga je u kontekstu
...kontinuiranog porasta dužine života i udjela starijih osoba u populaciji od sve većeg značenja otkrivanje
ključnih determinanti njihovog zadovoljstva životom, posebno onih koje su podložne intervencijama.
Cilj ovoga istraživanja bio je ispitati koliki je doprinos različitih skupina potencijalnih
prediktora (sociodemografski, zdravstveni, funkcionalni, psihološki i socijalni) objašnjenju individualnih
razlika u zadovoljstvu životom starijih osoba. Istraživanje je provedeno na prigodnom
izvaninstitucionalnom uzorku od 790 starijih osoba u dobi od 65 do 98 godina (M = 73,97 godina,
SD = 6,58) iz različitih krajeva Hrvatske, od čega 460 žena (58,23 %). Upitnici koji su uključivali
instrumente za ispitivanje ključnih konstrukata primjenjivani su individualno. Rezultati regresijskih
analiza pokazali su da su među ispitanim potencijalnim prediktorima značajan doprinos
objašnjenju zadovoljstva životom imali percipirani financijski status, funkcionalna sposobnost,
mentalno zdravlje, optimizam, otpornost i socijalna podrška. Pritom su se najboljim prediktorima
zadovoljstva životom ispitanih starijih osoba pokazali mentalno zdravlje i percipirani financijski
status. Javne politike, javnozdravstveni programi i psihosocijalne intervencije trebali bi se usmjeriti
na ove i druge čimbenike koji olakšavaju prilagodbu starijim osobama te doprinose njihovom
zadovoljstvu životom.