Dosadašnji načini kontrole uzročnika bolesti koji, među ostalim, podrazumijevaju uporabu fungicida prema novim zakonodavnim okvirima i novim strategijama u biljnom zdravstvu nailaze na sve veće ...restrikcije. Pronalaženje nekemijskih sredstava za zaštitu usjeva od biološki preparat, Fusarium graminearum, pšenica, zrnobolesti je od velikog interesa za poljoprivrednu proizvodnju, stoga je u našem istraživanju ispitan učinak novog biološkog preparata (BP) za kontrolu gljive Fusarium graminearum na klijancima pšenice. Biološki preparat primijenjen je na tri različita načina: inokulacijom zrna pšenice, zalijevanjem, te inokulacijom zrna i zalijevanjem. Utvrđeno je kako se intenzitet bolesti primjenom BP smanjuje, a najbolji rezultati dobiveni su inokulacijom zrna prije sjetve dok je zalijevanje površine BP polučilo slabije rezultate. Također, ukoliko je zrno već tretirano biološkim preparatom dodatna aplikacija zalijevanjem nije bila opravdana ni s ekološkog ni s ekonomskog aspekta.
The incorporation of trees on traditional agricultural land has the potential for providing beneficial conditions for understory crops by altering the microclimate. Under these assumptions, we ...conducted a study on maize productivity intercropped in a 14-year-old walnut orchard by measuring growth and yield parameters, and water and nutrient uptake. Overall, we found that walnut trees decreased maximum air temperature and increased air humidity, especially during hot summer months characterized by precipitation deficit. A 30% reduction in maize yield per total area was a result of significantly reduced plant density, which could be a walnut-specific effect due to juglone excretion. Productivity per plant increased as shown by a significantly higher harvest index and 1000 kernel weight. No meaningful differences were found in terms of maize grain nutrient productivity, nutrient recovery, or nutrient use efficiency. On the systems level, we observed an advantage of the walnut-maize system compared to its respective monoculture systems—land and water equivalent ratios showed that for gaining the same yields as in intercropped system, walnut and maize grown separately would need 32% more land and 31% more water. Our study implies there are some beneficial outcomes to growing maize with trees, although further research should focus on investigating walnut as an option, due to its possible allelopathic effects.
Istraživanje je provedeno u laboratorijskim uvjetima naklijavanjem kultivara sjemena bijele djeteline (Trifolium repens L.) u klima komori uz prethodno tretiranje sjemena magnetskim poljem. ...Predtretman sjemena stacioniranim magnetskim poljem od 250 mT proveden je na dva kultivara bijele djeteline, Apolo i Merlyn. Sjeme je bilo izloženo neodimijskom magnetu različitom vremenu trajanja: kontrola (bez tretmana), 5 min., 30 min. i 60 min. Ispitivanje svojstava sjemena provedeno je u klima komori po pravilima ISTA. Određena su svojstva energija klijanja i klijavost sjemena, dužina korijena i stabljike te izračunata ukupna dužina klijanaca. Vrijeme izloženosti magnetskom polju (MP) značajno je utjecalo na dužinu korijena (p<0,01) i ukupnu dužinu klijanaca (p<0,05). Između kultivara dobivene su značajne razlike za energiju klijanja i klijavost sjemena (p<0,01), dužinu stabljike i ukupnu dužinu klijanaca (p<0,05). Kultivari su različito reagirali na vrijeme izloženosti magnetskom polju te su dobivene značajne interakcije između tretmana MP i kultivara za sva ispitivana svojstva osim za dužinu stabljike klijanaca.
The study was carried out under laboratory conditions by germinating cultivars of white clover (Trifolium repens L.) in a climate chamber with pretreatment of the seeds with a magnetic field. The pretreatment of the seeds with a stationary magnetic field of 250 mT was carried out on two white clover varieties, Apolo and Merlyn. The seeds was exposed to a neodymium magnet for different times: control (no treatment), 5 minutes, 30 minutes and 60 minutes. Seed properties was tested in a climate chamber according to ISTA rules. The properties of germination energy and seed germination, root and stem length and total seedling length were calculated. The time of exposure to the magnetic field (MF) significantly influenced root length (p<0.01) and total seedling length (p<0.05). Significant differences between cultivars were found for germination energy and seed germination (p<0.01), stem length and total seedling length (p<0.05). Cultivars responded differently to the time of magnetic field exposure and significant interactions were found between MF treatment and cultivars for all tested traits except seedling stem length.
Istraživanje je provedeno u poljskim uvjetima, uz navodnjavanje, sa sortom jagode Clery. Cilj istraživanja bio je ispitati utjecaj folijarne primjene biostimulatora na bazi ekstrakta bobica i morskih ...algi na prinos i kvalitetu ploda jagode (sadržaj šećera, kiselina i antocijana). Pokus je postavljen po slučajnom blok sustavu u 4 ponavljanja. Na usjevu jagoda primijenjeni su tretmani: 1. kontrola, 2. konvencionalna gnojidba NPK (10-52-10), 3. 30% reducirana konvencionalna gnojidba NPK, 4. 30% reducirana konvencionalna gnojidba + biostimulator. Zbog sušnih uvjeta uzgoja NPK gnojivo primijenjeno je folijarno. Statističkom analizom podataka dobivene su značajne razlike između tretmana u prinosu ploda jagode i sadržaju ukupnih antocijanina. U usporedbi s kontrolom biostimulator imao je utjecaj na prinos jagode i sadržaj ukupnih antocijanina, ali ne na sadržaj šećera i kiselina u plodu jagode.
Istraživanje je postavljeno 2013. godine u agroekološkim uvjetima kontinentalne Hrvatske (3 različite lokacije). Pokus je postavljen po split-plot shemi u četiri ponavljanja, s tri razine glavnih ...tretmana obrade tla (CT - oranje; MD - reducirano višestruko tanjuranje; SD - reducirano drljanje jednom tanjuračom) i razinama gnojidbe podtretmana (F0 - kontrola; F1 - standardna gnojidba KAN-om; F2 - gnojidba 5% otopinom uree; F3 - Profert Mara; F4 - Profert NGT; F5 - Thiofer; F6 - EM Aktiv). Najveći prinos zrna i biomase kameline ostvaren je u podtretmanu F6 uz korištenje mikrobiološkog gnojiva EM Aktiv, neovisno o primijenjenoj agrotehnici. Nakon eksperimenta žetve, provedena je anaerobna šaržna kodigestija kameline i kravlje gnojovke u termofilnim uvjetima s ciljem određivanja potencijala kameline za proizvodnju bioplina. Bioplinski potencijal kameline izražen je preko prinosa bioplina i metana koji su se kretali od 382.00 odnosno 246.04 cm3 g-1 OT. U usporedbi s kukuruzom koji se često koristi kao standard za usporedbu prinosa metana, prinosi metana proizvedenog iz zrna kukuruza veći su za 21 do 40 %.
Provedeno je in vitro istraživanje antifungalnog djelovanja šest vrsta eteričnih ulja (limun, naranča slatka, bor planinski, ružmarin, timijan i anis zvjezdasti) na polifagnu fitopatogenu gljivu ...Fusarium culmorum. Eterična ulja primijenjena su u količinama da volumni udio ulja u zraku bude 0,02, 0,06 i 0,1 %. Rezultati istraživanja pokazuju da biološka aktivnost eteričnih ulja ovisi o vrsti i primijenjenoj količini ulja. Eterično ulje timijana potpuno je inhibiralo rast gljive pri svim primijenjenim količinama i bez obzira na duljinu inkubacije. Značajno antifungalno djelovanje imalo je i ulje anisa. Najslabije antifungalno djelovanje imalo je ulje naranče slatke u svim tretmanima.