The right to self ‑determination, alongside the obligation to respect state constitutional order can be rather controversial. The right to create one's own state is established in international ...documents. However, is the right to self ‑determination is a mandate of international law or just a principle, especially since international law prohibits the violation of state territorial integrity? Respect for sovereignty, territorial integrity and constitutional
order provide the grounds upon which a state can reject calls for secession of the people living within its territory. This is also confirmed in practice. In this regard, the intention of Catalonia to declare independence from Spain and the constitutional context of the establishment of an independent Republic of Croatia are presented.
U radu je analizirana problematika zahtjeva za odcjepljenjem Katalonije od Španjolske. U prvom dijelu dan je povijesni razvoj katalonskih zahtjeva za samostalnošću i neovisnošću. Nakon toga ...detaljnije se obrađuje suvremeno doba te su ti secesionistički zahtjevi uspoređeni sa zahtjevima škotskih secesionista. Slijedi sustavan pregled i analiza pravnih propisa Španjolske i to u prvom redu ustavnog prava te drugih, u tome kontekstu, relevantnih odredbi unutrašnjeg pravnog poretka. Osim što se analizira imaju li katalonski secesionisti pravo na samoodređenje (i odcjepljenje) po španjolskim propisima, analizirana je i problematika daju li im to pravo propisi međunarodnog i/ili prava EU-a. Upravo su zahtjevi za samoodređenjem do odcjepljenja izvan kolonijalnog konteksta prema središnjim vlastima u modernim, demokratskim multietničkim državama postali najzahtjevniji i najkontroverzniji u međunarodnom pravu te su izazvali velike debate među znanstvenicima i stručnjacima. Fenomen secesionističkih pokreta u liberalnim i ekonomski jakim državama tako daju novu dimenziju samoodređenju kao kontinuiranom pravu, pozivanjem na demokratsko pravo izbora i glasanja naroda o pravnoj, političkoj, ekonomskoj i svakoj drugoj budućnosti područja koje naseljavaju. Takvi su primjeri iznimni i rijetki, stoga su važni jer nam daju uvid u pitanje mogu li i kako secesionisti legalizirati i legitimizirati svoje zahtjeve za odcjepljenjem u liberalnim demokracijama.
Katalonsko pitanje na izborima u studenom 2019 Lasica, Ana; Raos, Višeslav
Hrvatska i Komparativna Javna Uprava = Croatia and Comparative Public Administration,
10/2021, Letnik:
21, Številka:
3
Journal Article, Paper
Odprti dostop
Porast potpore pokretu za neovisnost u Kataloniji za posljedicu je imao institucijsku nestabilnost i promjenu španjolskoga stranačkog sustava. Ovaj rad istražuje razlike u interpretacijskim okvirima ...katalonskog pitanja na temelju izjava nacionalnih stranačkih čelnika koji su sudjelovali na četiri predizborna sučeljavanja za parlamentarne izbore u studenom 2019. Interpretacijski okviri definirani su s obzirom na tri pitanja: 1) jesu li nacionalni stranački čelnici u predizbornim sučeljavanjima prikazali katalonski proces (Procés) kao neprijateljski, tj. kao onaj koji ruši ustavni poredak ili kao legitimno pravo građana na prosvjed; 2) kako stranački čelnici uokviruju španjolsku državu – kao izričito unitarnu zemlju ili višenacionalnu državu; 3) smatraju li nacionalni stranački čelnici da su nužne ustavne promjene da bi se riješilo katalonsko pitanje ili preferiraju status quo. Analiza provedena metodom uokvirivanja utvrdila je pet interpretacijskih okvira te pokazala da dva interpretacijska okvira koja podrazumijevaju afirmativno rješavanje katalonskog pitanja dijalogom s katalonskom vladom (Generalitat) uživaju većinu i na sučeljavanjima i nakon izbora.
Increased support for the independence movement in Catalonia has caused institutional instability and changes to the Spanish party system. This article examines the differences in interpretation frames regarding the Catalan question
based on national party leader statements at four election debates preceding
the 2019 parliamentary election. The frames were defined in relation to three
questions: (1) did national party leaders in election debates portray the Catalan
process (Procés) as hostile, i.e., unconstitutional, or as a legitimate right of citizens to protest? (2) do national party leaders frame the Spanish state as strictly
mononational or multinational? and (3) do national party leaders deem constitutional changes necessary to resolve the Catalan question or do they prefer
the status quo? The analysis has determined five interpretation frames and has
shown that the two frames which aim for an affirmative resolution of the Catalan
question regarding dialogue with the Catalan government (Generalitat) have
enjoyed a majority, both during the debates and after the election.
Porast potpore pokretu za neovisnost u Kataloniji za posljedicu je imao institucijsku nestabilnost i promjenu španjolskoga stranačkog sustava. Ovaj rad istražuje razlike u interpretacijskim okvirima ...katalonskog pitanja na temelju izjava stranačkih čelnika koji su sudjelovali na četiri predizborna sučeljavanja za parlamentarne izbore u studenom 2019. Interpretacijski okviri definirani su s obzirom na tri pitanja: 1) jesu li stranački čelnici u predizbornim sučeljavanjima prikazali katalonski proces (Procés) kao neprijateljski, tj. kao onaj koji ruši ustavni poredak ili kao legitimno pravo građana na prosvjed; 2) kako stranački čelnici uokviruju španjolsku državu – kao izričito unitarnu zemlju ili višenacionalnu državu; 3) sma-traju li stranački čelnici da su nužne ustavne promjene da bi se riješilo katalonsko pitanje ili preferiraju status quo. Analiza provedena metodom uokvirivanja utvrdila je pet interpretacijskih okvira te pokazala da dva interpretacijska okvira koja podrazumijevaju afirmativno rješavanje katalonskog pitanja dijalogom s katalonskom vladom (Generalitat) uživaju većinu i na sučeljavanjima i nakon izbora.
The paper analyses the issue of Catalonia’s request to secede from Spain. The first part of the paper deals with the historical development of Catalan demands for autonomy and independence. ...Thereafter, a more elaborate overview of modern times follows in the comparison of these secessionist demands to those by the Scottish secessionists. The paper provides a systematic review and analysis of Spanish legal regulations, in the first place referring to constitutional law, and other provisions of the national legal order relevant in this context. In addition to analysing whether the Catalan secessionists have the right to self-determination (and secession) under Spanish law, the issues are also analysed whether they are entitled to that right by international and/or EU law. The demands for self-determination and secession outside the colonial context addressed to the central authorities in the modern and democratic multi-ethnic states have become the most demanding and controversial issues in international law and have triggered a great debate among scientists and experts. The phenomenon of secessionist movements in the liberal and economically powerful states thus gives a new dimension to self-determination as a continuous right, invoking the democratic right of the people to choose and vote on the legal, political, economic, and any other future of the area they inhabit. Such examples are exceptional and rare, hence important, because they provide an insight into whether and how secessionists can legalise and legitimise their demands for secession in liberal democracies.