Ovaj je članak uvod u posebno izdanje o filozofiji medicine. Filozofija medicine je područje koje je procvjetalo u posljednjih nekoliko desetljeća i postaje sve više institucionalizirano. Uvod ...počinje kratkim pregledom nekih od najvažnijih najnovijih zbivanja na tom području. Zatim opisuje šest članaka koji sačinjavaju ovo posebno izdanje.
Biopsihosocijalni model, koji je imao dubok utjecaj na psihijatriju nakon što ga je uveo George L. Engel 1977., nedavno se vratio. Derek Bolton i Grant Gillett tvrde da je Engelova izvorna ...formulacija ponudila obećavajući opći okvir za razmišljanje o zdravlju i bolesti, ali da to obećanje zahtijeva nove empirijske i filozofske alate kako bi se ostvarilo. Bolton i Gillett nude originalnu analizu ontoloških odnosa između Engelove biološke, društvene i psihološke razine analize. Argumentiram da Boltonov i Gillettov ažurirani model, iako pruža intrigantan novi metafizički okvir za medicinu, ne može riješiti neke od najzahtjevnijih problema s kojima se psihijatrija suočava, a koji se odnose na to kako dati prioritet različitim vrstama istraživanja. Ti su problemi u osnovi etički, a ne ontološki. Bez prave prudencijalne motivacije, drugim riječima, objedinjavanje psihijatrije pod jednim pojmovnim okvirom čini se upitnim, ma koliko uvjerljiv model. Ažurirani biopsihosocijalni model trebao bi uključivati eksplicitne normativne obveze o ciljevima medicine koji mogu dati smjernice o vrstama uzročno-posljedičnih veza kojima se treba dati prioritet kao istraživačkim i kliničkim ciljevima.
Sijamski se blizanci rađaju spojeni različitim dijelovima tijela. U nekim je slučajevima kirurško razdvajanje moralno dopustivo, a u nekim slučajevima nije. Zato svaki slučaj treba promatrati zasebno ...i donositi odluke za upravo taj slučaj. Ponekad je odluka jednostavna, ali
u nekim slučajevima nije. Uvijek se donosi nakon konzultacija s roditeljima i medicinskim osobljem uključenim u rješavanje problema, vodeći računa o poštovanju ljudskog života. Donošenje odluka kompliciraju i etički problemi koji uključuju privatnost bolesnika, razmještaj organa koji su zajednički za oba blizanca i, u nekim slučajevima, nužnost žrtvovanja jednog blizanca da bi se spasio život drugom. U radu je prikazano nekoliko slučajevima koji vrlo
dobro osvjetljavaju moralne i etičke nedoumice vezane uz razdvajanje sijamskih blizanaca.
U radu su analizirani ključni primjeri neetičkog medicinskog eksperimentiranja na ljudima.
Prvi dio se bavi rasizmom, njegovom ideologijom i povezanošću s pojmovima medicinskog
rasizma. Koncepti rase ...koji su se prvi put pojavili tijekom kolonijalne ekspanzije definirani su
slijedeći njihovo podrijetlo i funkciju, a ne filozofsku misao. Drugi dio govori o autonomiji
pacijenata. To uključuje pravo na informirani pristanak, zaštitu privatnosti, pravo na
povjerenje i probleme osoba s ograničenom autonomijom, a sve iz povijesne perspektive
na medicinski rasizam. U ovom su dijelu odabrani slučajevi medicinskog rasizma pokazali
da je razvoj zakonskih propisa i etičkih normi značajno utjecao na medicinsku praksu i
zaštitu ispitanika. Povijesni dokazi svjedoče da je, čak i ako je postojala formalna zaštita, bilo
odstupanja od nje. Odstupanja su bila usko povezana s društveno-političkom regulacijom i
brzim razvojem medicine koji je bio korak ispred etičkih normi. Uz to, ratni zločini protiv
čovječnosti bili su povezani s osobnim ideološkim orijentacijama liječnika čija su rasistička,
diskriminirajuća uvjerenja bila daleko od medicinske etike i svrhe medicinske prakse. Na kraju
se rad bavi pitanjima trebaju li se koristiti rezultati neetičkih i neznanstvenih eksperimenata i
kako medicinski rasizam ugrožava ranjive skupine danas.
Etički izazovi koji se javljaju u skrbi za osobe koje boluju od psihotičnih poremećaja su mnogobrojni i raznovrsni. Njihova složenost u tome smislu odraz je složenosti samih psihotičnih smetnji i ...poremećaja, odnosno složenosti uzroka koji su u njihovoj podlozi, složenosti njihove pojavnosti te složenosti društvenih (uključivši i zdravstvenog sustava) odgovora na iste. U ovome radu prikazani su neki od tih izazova uz naglasak na ipak bitne razlike u izazovima koji se javljaju u nastojanjima da se psihotični poremećaji spriječe, tj. da se spriječi njihov nepovoljan tijek, u nastojanjima da se psihotični poremećaji liječe te, konačno, u nastojanjima da se omogući oporavak osobama koje boluju od psihotičnih smetnji i poremećaja. Pritom smo nastojali spomenute izazove sagledati kroz prizmu osnovnih bioetičkih načela: dobročinstva, neškodljivosti, poštivanja autonomije te pravednosti.
Zdravstvena djelatnost jedna je od rizičnih djelatnosti koje predstavljaju tzv. socijalno dopušteni rizik, jer u svakom trenutku mogu rezultirati nastankom posljedice štetne za život i zdravlje ...ljudi. Kako bi se istaknule uloga i odgovornost zdravstvenih djelatnika u hrvatskome kaznenom zakonodavstvu, posebna glava kaznenih djela posvećena je onima protiv zdravlja ljudi, među kojima se u praksi najčešće pojavljuje djelo nesavjesnog liječenja. Međutim, kako u općoj javnosti postoji i stajalište da svaka medicinska pogreška ujedno predstavlja i kazneno djelo zdravstvenog djelatnika, rad je posvećen rasvjetljavanju pravila njihove kaznene odgovornosti. S obzirom na neodređenost pojmova medicinske pogreške i nesavjesnosti te primjenu različitih pravnih i medicinskih standarda, analiziraju se zakonska obilježje kaznenog djela nesavjesnog liječenja, uz prikaz dvaju različitih normativnih sustava kaznene odgovornosti zdravstvenih djelatnika i prikaz sudske prakse u Republici Hrvatskoj. Analiza normativnog okvira djela nesavjesnog liječenja obuhvaća prikaz modaliteta radnje ili propusta i posljedica tog djela i problematičnih uvjeta za kažnjivost počinitelja. Posebno su analizirani uvjeti postojanja uzročnosti između radnje ili propusta zdravstvenog djelatnika i štetne posljedice te oblici njegove krivnje jer istraživanje sudske prakse pokazuje da je riječ o najvažnijim razlozima teškoća u dokazivanju kaznenog djela nesavjesnog liječenja.