V pričujočem prispevku skušam strniti nekaj misli o specifičnih elementih erotičnega imaginarija epizode o Moreju in Halkomedeji v Nonosovem Epu o Dionizu, to sta motiv kače, varuhinje devištva, in ...motiv nekrofilije. Najprej podajam shematičen prikaz zgradbe obeh motivov z ozirom na proleptično Nonosovo poetiko. Pri motivu kače gre predpostaviti tročleno zgradbo (prefiguracija v 15. knjigi, prerokba v 33. knjigi in osrednji prizor v 35. knjigi), pri nekrofiliji pa dvočleno (prefiguracija in osrednji prizor v 35. knjigi). Že v poprejšnjih raziskavah izrečena predpostavka, da gre tudi pri prizoru nekrofilije v resnici za prefiguracijo (Moreja) ocenjujem za smiselno zaradi podobnosti likov (anonimni vojščak, anonimnost kot značilnost »tipa«) in v kompozicijskem oziru. V pragmatičnem oziru je, če želimo ta prizor razumeti kot prefiguracijo, nujno predpostaviti bralčevo poznavanje epizode o Kalimahu in Druzijani iz Janezovih del, ki, kot je bilo ugotovljeno že v drugih raziskavah, gotovo predstavlja intertekst k Nonosovi epizodi. Motiv kače v vsebinskem in simbolnem smislu berem kot značilen primer Nonosove literarne sinteze krščanskega in klasičnega elementa, pri čemer je funkcija kače (varuhinja vhoda v sveti okraj) del klasičnega izročila, idejno ozadje epizode pa izvira iz krščanskega konteksta (idealizacija devištva in čistosti). Implicitne metafore v tem branju so eni strani razumevanje ženskega telesa kot svetega (okraja) in spolovila kot vhoda, ki ga varuje kača, ter na drugi strani – z ozirom na htonično naravo kače – razumevanje človeškega telesa kot zemeljskega elementa (v nasprotju z dušo, ki se povezuje z nebeškim).
V članku se osredotočam na šest med seboj povezanih budističnih simbolov, ki se pojavljajo v poeziji Su Shija, uradnika in pesnika iz dinastije Song. Skozi analizo ozadja posameznih ikonografskih ...motivov in budističnih simbolov, ki se navezujejo na ikonografsko podobo Budovega razsvetljenja, se nam razodevajo njihove povezave z delom budističnega kanonskega izročila, ki se v fragmentih navezuje tako na prvotno izročilo kakor tudi na avtohtone elemente iz kitajske tradicije. Obravnava nastanka in rabe budističnih simbolov pa nam lahko posledično obelodani tudi način, s katerim so budistični simboli skozi stoletja postopoma vstopali v domeno splošno rabljenega pesniškega izrazja in tako sooblikovali izraznosti podob pesnikovega notranjega sveta.
U radu je predstavljen keramički nalaz pronađen u drugoj polovici 20. stoljeća u Islamu Grčkom, nedaleko od neolitičkog nalazišta Graduša – Lokve. Riječ je o slučajnom nalazu, danas pohranjenom u ...Zavičajnom muzeju Benkovac. Prema tehnici ukrašavanja i motivima, nalaz pripada srednjem neolitiku, odnosno danilskoj kulturi.
U prilog navedenom vremenskom i kulturnom okviru govore i analogije s jadranskog prostora, na temelju kojih je ovaj predmet moguće pripisati duhovnoj kulturi neolitičkih zajednica istočnog Jadrana.
Članak polazi od činjenice da svaka civilizacija i kultura svjedoče o smislu i vrijednosti životinja u svagdanjem čovjekovu životu i u osmišljavanju njegove egzistencije. Autor uzima u obzir samo ...nekoliko životinja, njih osam, neke u parovima, a neke pojedinačno, i to samo one koje hodaju po zemlji. Svaka od njih stoji u naslovu rada s istaknutim karakteristikama i čini po jedno poglavlje. Životinje koje su uzete u razmatranje uzete su na temelju opusa sv. Ambrozija. Inače, crkveni oci poslužili su se životinjama i njihovim oznakama za naviještanje i otkrivanje Božjega mističnoga plana preko stvorenja. Simbolika životinja upućuje na usku povezanost zemaljske i nadnaravne stvarnosti, prije svega s kristološkim simbolizmom.
The article starts with the fact that every civilization and culture testify to the meaning and value of animals in man’s everyday life and in devising his existence. The author considers only a few animals, eight of them, some in pairs and some individually, and only those walking on the earth. Each of them stands in the title of the paper together with prominent characteristics and forms one chapter. The animals taken into consideration were selected based on the opus of St. Ambrose. The Church Fathers used animals and their features to proclaim and reveal God’s mystical plan through creation. The symbolism of animals indicates a close connection between earthly and supernatural reality, primarily with Christological symbolism.
Članek govori o tem, kako se je v dinastiji Han (漢, 206 pr. n. št.–220 n. št.) v različnih virih odražala raba simbola žada (yu 玉) in kakšno ozadje je imela. Delo poskuša osvetliti tudi to, kako se ...je simbol žada uporabljal v različnih miselnih strujah: od konfucijanstva do nekonfucijanskih miselnih struj (daoistični viri in sinteze različnih misli, na primer v delu Guanzi 管子) in nazadnje še v najzgodnejših kitajskih budističnih delih. Članek s tem podaja tudi pregled stanja rabe simbolike žada, iz katerega so vzniknile vse prihodnje rabe simbola žada v kitajskih literarnih in tudi filozofskih in religioznih delih.
Ovaj rad bavi se političkom simbolikom zastave kao sastavnim dijelom političkih rituala i političke mitologije te posebice desakralizacijom (profanacijom) zastave kao fenomenom izrazitog političkog ...simbolizma. U prvom dijelu rada iznosi se povijesni pregled desakralizacije zastave, nacionalne i državne, dok u drugom dijelu autor razmatra fenomen desakralizacije zastave među-narodnih organizacija. Zatim se analizira slučaj desakralizacije zastave Europske Unije u Hrvatskoj 2011. godine u kontekstu kaznenog progona počinitelja i u kontekstu interpretacije kaznenih sankcija, pri čemu autor tvrdi da se odredba članka 186. Kaznenog zakona ne može odnositi na zastavu Europske Unije jer je Lisabonskim ugovorom, koji je stupio na snagu 1. prosinca 2009., dotadašnja zastava EU-a prestala biti službenom. S druge strane EU nije klasična međunarodna organizacija, već politička asocijacija zemalja članica sui generis, pa tako izmiče definiciji međunarodne organizacije, što je potvrđeno i Rezolucijom Opće skupštine UN-a od 3. svibnja 2011. U takvom kontekstu promašen je kazneni progon palitelja zastave EU-a u Hrvatskoj, kao što je neprimjerena i kaznena odredba sa zapriječenom kaznom koja na simboliku paljenja zastave odgovara simbolikom represije. U zaključku autor iznosi da je za politologiju od posebne važnosti izučavanje političke simbolike, što obrazlaže svojom analizom na primjeru desakralizacije zastave Europske Unije.
Većina stručnjaka i istraživača danas se slaže kako je porijeklo hrvatske naivne umjetnosti vezano uz gla(j)že – slike na staklu, anonimnih autora, uglavnom religioznog karaktera. Rad nastoji ...predočiti puteve kojima su glaže stigle u Podravinu te čemu su služile. Na temelju primjera glaža sačuvanih u koprivničkom muzeju donosi se analiza glavnih motiva i tema koje determiniraju sadržaj, smisao i simboliku likovnih prikaza. Ikonografska analiza obuhvaća povijesne činjenice i legende o određenom prikazu ili svecu, analizu i značenje atributa i simbola, kao i znamen najčešće korištenih boja.
Desno od Riharjevega spomenika stoji nagrobnik barona Ludovica Ahila MacNevena (1795 – 1873), ki je bil potomec irske plemiške rodbine, rodil pa se je v Pragi. Ta spomenik je bil izdelan okrog leta ...1873. MacNeven je bil uradnik v avstrijski državni upravi in se je 1853 poročil z Viktorijo Eleonoro baronico Codelli, hčerjo ljubljanskega župana. MacNeven je umrl v Ljubljani. Njegov spomenik je v obliki plitve neoromanske edikule, znotraj katere vidimo ploščo z latinskim napisom v gotici in velikim družinskim grbom. Ščit je razdeljen na tri polja, v katerih so tri šesterokrake zvezde, jeruzalemski križ in dve vrtnici. Obdaja ga trak z napisom Fortiter ac fideliter (hrabro in zvesto). Na gornji rob ščita sta položena svitka: na levem stoji grajski stolp, na njem pa lovski pes, medtem ko je na desnem jeruzalemski križ, obdan z velikimi perutmi. Pod napisom so vklesani simboli različnih narodnosti v domovini pokojnikovih prednikov: Andrejev križ, irska deteljica, angleška vrtnica in škotski osat. Nagrobnik je izdelan iz rumenkastega peščenjaka, na napisu so sledovi rdeče barve. Prevod napisa se glasi: Ludovic MacNeven de Crannagh O’Kelly iz Aghrima, baron Svetega rimskega cesarstva, rojen v Pragi, 16. VI. 1795, umrl v Ljubljani, 14. 1. 1873. (Povzeto po: M. Piškur, S. Žitko: Ljubljansko Navje. Ljubljana, 1997.)
Historično nagrobno obeležje tiskarske družine Blaznik (Blasnik) je visoko skoraj tri metre in je izdelano iz kraškega apnenca. Postavljeno je v spomin znamenitemu tiskarju Jožefu (1800 – 1872) iz ...Idrije, ki je s poroko postal lastnik Retzerjeve tiskarne v Ljubljani, ki je veljala za najboljšo tisti čas. Izdala je najpomembnejše tiske tistega obdobja – knjige in časnike. Na nagrobniku v nemškem jeziku so navedeni še žena Frančiška Marija, roj. Retzer, hčeri Frančiška in Albina, ki sta bili po očetovi smrti s sestro Aleksandrino (por. Poklukar), nekaj časa solastnici tiskarne, ter sin Jožef. Nagrobnik povzema arhitekturne prvine iz srednjega veka, grobno simboliko pa zlasti iz klasicizma. Na spodnjem oktagonalnem delu so navzdol obrnjene plamenice, simbol ugašajočega življenja, in friz z bršljanom (nesmrtnost), na krakih križa pa so pritrjene krogle, simboli vesoljstva. V praznem ovalu s pentljo na sredini spomenika je bil predtem drug okras. Po smrti Blaznikove hčere Roze, ki je s poroko postala grofica, pa so tja namestili grb. Avtorici monografije o Navju opozarjata na nestrokovno obnovo nagrobnika ob 160-letnici tiskarne leta 1989. Napis na nagrobniku se v slovenščini glasi: Rodbina Blaznik – Jožef Blaznik, lastnik tipografsko-artističnega podjetja, meščan in svetnik trgovske zbornice v Ljubljani … Frančiška Mar. Blaznik, r. Retzer …, Roza grofica Manini, r. Blaznik, pl. Stoeckl …, Albina Blaznik, u. v Solkanu. (Povzeto po: M. Piškur, S. Žitko: Ljubljansko Navje. Ljubljana, 1997.)