Mesto kot ekosistem Špes, Metka
Dela (Univerza v Ljubljani. Oddelek za geografijo),
12/2009
31
Journal Article
Recenzirano
Odprti dostop
Mesta lahko pri iskanju svoje poti v trajnost najdejo dobre strokovne podlage, razlage in vzore v razumevanju delovanja ekosistemov. Če mesto prepoznamo kot ekosistem z medsebojno povezanostjo in ...soodvisnostjo vseh njegovih sestavin, lažje definiramo tudi njegovo nosilno sposobnost in z razumevanjem njegovega metabolizma razložimo še vzroke in posledice negativnih učinkov človekovega delovanja. Z razumevanjem mesta kot odprtega ekosistema prepoznamo tudi njegovo delovanje, vlogo in vplive na različnih ravneh. V prispevku so predstavljeni tudi pogoji in izzivi, ki se jim bodo morala približati mesta na poti k trajnosti.
S pomočjo metod merjenja trajnostnega razvoja ekoloških sledi (ES) in okoljskega prostora (OP), ki smo jih empirično preizkusili na treh tipih geografskih območij mestne občine, smo ugotovili stopnjo ...doseženega ne-trajnostnega razvoja v treh vzorčnih geografskih območjih MO Kranj: v strnjenem mestnem jedru (ekološki primanjkljaj 5,44 gha/preb.), na suburbaniziranem območju (ekološki primanjkljaj 7,22 gha/preb.) in okoliškem podeželju (ekološki primanjkljaj 3,41 gha/preb.).
The aim of this article is to present research results on the influence of factors of sustainable water use training (management support of training, co-worker support of training, incentives for ...using skills acquired during training) and the influence of this training on technical efficiency and employee efficiency. The article is based on an empirical study of 328 medium and large companies in the Slovene processing industry. The findings show that the training factors have a statistically significant and positive effect on sustainable water use training and that training has a positive effect on technical efficiency. They also offer new theoretical knowledge as well as practical guidelines for anyone working in the sustainable development management of natural resources.
Namen prispevka je predstaviti izide iz raziskave o vplivih dejavnikov usposabljanja o trajnostni rabi vode (o podpori usposabljanju, ki jo kažejo nadrejeni in sodelavci, spodbudah za uporabo znanj in veščin, pridobljenih med usposabljanjem) in vplivu usposabljanja na tehnično in delovno učinkovitost zaposlenih. Empirično raziskavo smo opravili na vzorcu 328 srednje velikih in velikih podjetij v slovenski predelovalni dejavnosti. Ugotovili smo, da podpora usposabljanju, ki jo kažejo nadrejeni in sodelavci, ter spodbude za uporabo znanj in veščin, pridobljenih med usposabljanjem, statistično značilno in pozitivno vplivajo na uposabljanje o trajnostni rabi vode, uposabljanje o trajnostni rabi vode pa statistično značilno in pozitivno vpliva na tehnično učinkovitost. Izidi iz raziskave prinašajo nova teoretična spoznanja in praktične usmeritve za vse, ki se ukvarjajo z menedžementom trajnostnega razvoja z vidika ohranjanja naravnih virov.
Namen prispevka je predstaviti izide iz raziskave o vplivih dejavnikov usposabljanja o trajnostni rabi vode (o podpori usposabljanju, ki jo kažejo nadrejeni in sodelavci, spodbudah za uporabo znanj ...in veščin, pridobljenih med usposabljanjem) in vplivu usposabljanja na tehnično in delovno učinkovitost zaposlenih. Empirično raziskavo smo opravili na vzorcu 328 srednje velikih in velikih podjetij v slovenski predelovalni dejavnosti. Ugotovili smo, da podpora usposabljanju, ki jo kažejo nadrejeni in sodelavci, ter spodbude za uporabo znanj in veščin, pridobljenih med usposabljanjem, statistično značilno in pozitivno vplivajo na uposabljanje o trajnostni rabi vode, uposabljanje o trajnostni rabi vode pa statistično značilno in pozitivno vpliva na tehnično učinkovitost. Izidi iz raziskave prinašajo nova teoretična spoznanja in praktične usmeritve za vse, ki se ukvarjajo z menedžementom trajnostnega razvoja z vidika ohranjanja naravnih virov.
Trajnostni razvoj ni le velik izziv za celotno družbo, temveč tudi za visokošolske organizacije, ki v zadnjih dveh desetletjih pospešeno vključujejo paradigmo trajnostnega razvoja v svoj ...izobraževalni proces. Izobraževanje za trajnostni prostorski razvoj vključuje neposredno ali posredno vse vidike trajnostnega razvoja: okoljskega, gospodarskega, družbenega in kulturnega. Prostor je namreč stičišče različnih interesov, ki jih je treba v celotnem procesu urejanja prostora usklajevati, pri tem pa upoštevati trajnostni prostorski razvoj. Obstoječe vrednote o prostoru ne zadoščajo za hitro uveljavitev paradigme trajnostnega prostorskega razvoja. Potrebno je ustrezno izobraževanje posameznikov ter tudi strokovnjakov na celotnem področju urejanja prostora in na vseh ravneh izobraževanja. Zato bo treba preoblikovati visokošolski učni načrt posameznih predmetov z vključitvijo učnih vsebin in metod, ki omogočajo dolgotrajno znanje in celostno razmišljanje, pri tem pa upoštevati pomembnost medpredmetnega povezovanja. V članku je analizirana literatura s področja trajnostnega razvoja v visokošolskem izobraževanju med letoma 2002 in 2013. Teme, obravnavane v analizirani literaturi, vključujejo pojmovanja trajnostnega razvoja študentov in učiteljev, zastopanost trajnostnega razvoja in trajnostnega prostorskega razvoja v visokošolskem izobraževanju in razloge za prepočasno uvajanje teh vsebin v učni načrt. Na podlagi analize obravnavane literature so v sklepu opredeljeni ključni dejavniki, ki lahko pripomorejo k hitrejšemu vključevanju paradigme trajnostnega prostorskega razvoja v visokošolsko izobraževanje.
Alpska konvencija, mednarodna pogodba za varstvo Alp, predstavlja okvir za doseganje trajnostnega razvoja v alpskem svetu. A njeno uresničevanje je odvisno predvsem od izvajanja na lokalni ravni, ...kjer se uresničujejo prostorske politike, posegi v prostor in kjer se rojevajo ideje o številnih projektih ter inovacijah, kako živeti on ostati v Alpah. Prispevek govori o delovanju Alpske konvencije ter izvedenih primerih dobrih praks Alpske konvencije v Sloveniji.
Sodobni trenutek vse bolj prepoznavno zaznamuje spoznanje, da bo treba spremeniti način življenja, da bi planet in kulturo ohranili zanamcem. Gre za novo paradigmo odnosa do sveta in akcijo, ki se po ...obsegu lahko meri z drugimi največjimi in najbolj širokimi svetovnimi gibanji pod okriljem UNESCO, Svetovne zdravstvene organizacije in drugih mednarodnih organizacij. Gibanje prizadevanj za trajnostni razvoj utemeljuje in spodbuja vrsta pomembnih mednarodnih dokumentov, sprejetih v zadnjih dveh desetletjih. Nastali so kot plod prizadevanj držav in politik, ki so spoznale nujnost dejavnega združevanja moči in sredstev, da bi ohranili planet in tudi prihodnjim rodovom zagotovili prihodnost. Pomembna vizija je celostni razvoj osebe, ki postaja aktiven in odgovoren državljan, pripravljen na sovplivanje na pomembne odločitve. Uporabnost in življenjskost znanja, konstruktivno-kritično razmišljanje in sodelovanje so tiste komponente, ki so nujno potrebne za sprejemanje takih odločitev in bodo vodile do resničnega trajnostnega razvoja. Tako morajo biti vizija in vrednote trajnostnega razvoja tudi ključna komponenta kakovostnega izobraževanja (UNESCO 2004) po vsej vertikali in v vseh razsežnostih, torej v dimenziji vseživljenjskosti. Še posebno, tako napovedujejo teoretiki – praktiki pa to že okušajo na terenu – se bo moralo tudi izobraževanje odraslih inovativno preoblikovati, če bo želelo slediti potrebam te paradigme.