Rad se bavi problemom razvojno osjetljivih zajednica u Hrvatskoj s dvaju polazišta:
jedno čine aktualna teorijska promišljanja razvoja zajednice, a drugo
hrvatska političko-pravna rješenja. Razvoj ...zajednice shvaćen je kao proces i
ishod koji se očituje na različitim poljima življenja u zajednici te koji bi trebao
biti održiv u pogledu socijalne, ekonomske i ekološke komponente razvoja.
Dosadašnja hrvatska regionalna politika bila je u odnosu na teorijski okvir redukcionistička.
Značajnije promjene najavljuje nova regionalna politika razvijena
pod utjecajem Europske Unije. Konceptualno, takva politika donosi
značajne promjene u formi pristupa regionalnom razvoju, ali i razvojno
osjetljivim lokalitetima: obuhvatniji pristup dimenzijama razvoja, izraženiji
pristup procesnim aspektima razvoja, sistemsku integriranost u širi društveni
okvir, uspostavljanje šire društvene infrastrukture za pitanja lokalnog razvoja,
pristup strateškog planiranja u razvoju zajednice. Ipak, moguća su sadržajna
unapređenja prema cjelovitom održivom razvoju zajednice: prilagodba specifičnim
razvojnim kontekstima zajednica u Hrvatskoj, zauzimanje cjelovitijeg
pristupa razvoju izvan dominantno ekonomskog, aktivnije uključivanje stanovnika
kao nositelja razvoja, integriranje razvoja u koncept održivog razvoja
i uspostavljanje trajne društvene infrastrukture za kontinuirano praćenje i evaluiranje
mjera na razvojno osjetljivim zajednicama u Hrvatskoj.
Ovaj rad, potaknut snažnim i lako uočljivim rastom zanimanja za hodočašća kao vidom vjerskog turizma u Bosni i Hercegovini, naročito u poslijeratnom razdoblju, provjerava se hipoteza da ovaj vid ...turizma ima značajan doprinos za lokalni i regionalni razvoj.
Težište pojma stavljamo na vjerski turizam, novi oblik duhovnog marketinga u religijsom sadržaju. Vjerski turizam postaje jedna nova promocija ukupnog razvoja grupnih odnosa te bolja predstava duha u cjelikupnom aksiološkom poimanju života. Bila bi to svojevrsna perspektiva budućeg razvoja društvenog kapitala u inicijativi približavanja i premaštanja razlika. Pred tržiste i konzumente, jedna od perspektiva razvoja premaštajućeg kapitala uz intenciju razvoja međureligijskih i društvenih odnosa, stavlja se marijansko svetište u Međugorju, hodočašća u Podmilačje, Ajvatovicu i etnoturizam i vjerski turzam grada Banja Luka, stara pravoslavnu Crkvu u Sarajevu, još neka tradicionalna muslimanska dovišta, krišćanska svetišta, ortodoksna, katolička i slično. Učinci razvoja lokalnog i regionalnog nivoa mjere se izravno i posredno brojem generiranih radnih mjesta, kao i drugim pokazateljima promjene razine ekonomskog i ukupnog razvoja (infrastruktura, prihod, prometnice, saobračaj i putevi, otvorenost, međureligijski dijalog, učinci u premaštanju razlika, slično).
Koristeći model poduzetničkog sveučilišta, članak predstavlja glavne blokade (institucijska rigidnost sveučilišta,
fragmentirana organizacija, nedostatak međusobnog povjerenja između poslovnog ...sektora i sveučilišta,
nepostojanje stvarnih benchmarka, pravni okvir ne podržava otvaranje sveučilišta novim inicijativama)
Triple Helix interakcijama u Hrvatskoj. Uspoređivanje identificiranih blokada s očekivanjima (višedimenzionalni
kampus, suradnja s poslovnim sektorom i drugim stakeholderima u oblikovanju novih obrazovnih i
istraživačkih programa) koje su izrazile ustanove visokog obrazovanja u razvijenim zemljama širom svijeta
(EIU istraživanje iz 2008.) ukazuje na nove izazove za sveučilišta u zemljama u razvoju. Primjenom Triple
Helix pristupa, koji nije ograničen na prostor unutar nacionalnih granica, već predstavlja priliku za međunarodno
umrežavanje, ovi se izazovi mogu promatrati kao prilike, dok u suprotnom predstavljaju prijetnje.
Na ljestvici ignoriranja, promatranja, sudjelovanja i vođenja pozitivnih promjena u svojem okruženju, u
svrhu mjerenja vitalnosti Triple Helix interakcija, hrvatska se sveučilišta nalaze između pozicije ignoriranja
i promatranja. Kako bi ih se pomaknulo prema vodećoj poziciji, neophodne su koordinirane i dosljedne politike
kako bi se fokusiralo na uklanjanje identificiranih blokada. Sveučilišta trebaju preuzeti vodstvo u ovom
procesu, jer u suprotnom gube vjerodostojnost kao poželjni partneri u razvijanju prostora za Triple Helix
interakcije.
Mađarska raspolaže s izuzetno povoljnim potencijalom ljekovitih voda. To može predstavljati čvrsti temelj za održive regionalne razvojne programe na duge staze. Taj resurs je izuzetno važan na ...području južno-zapadnog Zadunavlja, gdje ima malo mogućnosti za razvoj gospodarstva utemeljenog na mjesnim resursima i za stvaranje radnih mjesta. Studija nakon pregleda turizma koji se bazira na ljekovitoj vodi Mađarske i južnog Zadunavlja, na temelju mjerenja putem anketiranja prikazuje mišljenje o termalnom turizmu (grado)načelnika naselja na mađarskoj strani uz mađarsko-hrvatsku granicu koja su neposredno vezana za turizam koji temelje na termalnoj ljekovitoj vodi. Davatelji
odgovora jednoznačno priznaju značaj termalnog turizma u razvijanju mjesnog gospodarstva, ali uloga turizma u stvaranju radnih mjesta je vrlo mala. Svi su davatelji odgovora bili nezadovoljni sa sporim i kompliciranim mehanizmom dostavljanja mađarskih i EU-izvora. Na brojnim područjima (npr. razvijanje prometne infrastrukture, zajedničke promocijske kampanje) se otvaraju povoljne prilike za suradnju između hrvatskih i mađarskih davatelja turističkih usluga.
Krapinsko-zagorska županija, prepoznatljiva po brežuljkastom reljefu s malim raštrkanim naseljima, obrađenim površinama i
šumama, mijenjala se kroz prošlost pod utjecajem deagrarizacije, ...deruralizacije i demografskog starenja. No poljoprivreda je još
uvijek ukorijenjena u stanovništvu kao način života. Nepostojanje geografskih radova koji se bave vezama i odnosima između
poljoprivrede, obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, novih izvora financiranja uslijed ulaska Hrvatske u EU te geografskih
sadržaja i procesa u županiji, osnovni je pokretač ovog istraživanja. Svrha toga jest pomoći razumijevanju uloge OPG-a financiranih
iz pretpristupnih fondova i Strukturnih i investicijskih fondova Europske unije kao pokretača ruralnog razvoja na lokalnoj razini kroz
razumijevanje njihovih prednosti, mogućnosti i slabosti.
Heterogenost ruralnog prostora njegova je najvažnija karakteristika, a na temelju različitih obilježja unutar njega moguće je izdvojiti
nebrojeno mnogo tipova ruralnih područja. Upravo neki dijelovi ...ruralnog prostora su ti koji danas u Hrvatskoj, ali i cijelom svijetu,
doživljavaju najveće demografske, socioekonomske i fizionomsko-morfološke promjene. Radi se o ruralnim područjima u blizini
gradova, prvenstveno velikih, koji svojim značenjem, izraženom funkcijom rada, te kao žarišta modernizacije i inovacijskih procesa
snažno utječu na preobrazbu područja iz tradicionalno ruralnih u više ili manje urbanizirana.
Zbog ustrojenosti u okviru Osječko-baranjske županije, koja pod utjecajem razvijenog makroregionalnog središta bilježi razmjerno
povoljnije razvojne trendove, recentni razvojni problemi Baranje ...relativno su slabije poznati. To nalaže potrebu za pobližim
razmatranjem postojećih problema i mogućnosti regionalnog razvoja tog prostora u novim razvojnim uvjetima, nastalim
pridruživanjem Hrvatske Europskoj unije.
U radu su istražena suvremena razvojna obilježja Baranje, s težištem na interakciji između stanovništva, njegovih funkcija i
struktura, te prostorno-razvojnih učinaka. Zaključeno je da je za postizanje održivog razvoja i prostorno-funkcionalne organizacije
potrebno provoditi mjere i instrumente koje će podići strukturu i dohodovnost gospodarstva, demografski stabilizirati prostor te
očuvati prirodnu i kulturnu baštinu na cijelom području regije te na taj način teritorijalnoj koheziji.
Prostorom Osječke regije (Osječko-baranjska i Vukovarsko srijemska županija) prolaze tri paneuropska prometna koridora: koridor X, koji ide pravcem Salzburg – Ljubljana – Zagreb – Beograd – Skopje – ...Solun, koridor Vc (ogranak koridora V), koji povezuje Budimpeštu, Osijek, Sarajevo i Ploče, te koridor VII, koji čini rijeka Dunav. Polazeći od činjenice da je prometnim koridorima dana istaknuta uloga u povezivanju i poticanju razvoja, u radu se najprije razmatra stupanj valoriziranosti u okvirima Osječke regije, a i šire. Analizira se stanje prometnica i terminala na koridorskim trasama te povezano s time organizacija veza i tendencije razvoja prometnih tokova. Nakon petnaest godina postojanja koridori su valorizirani neravnomjerno i u cjelini nedovoljno, ali njihovi su učinci svejedno značajni. Oni su podigli značenje Osijeka kao multimodalnog čvorišta i centra polarizacije, a utjecali su i na prostorno-funkcionalni razvoj osječke gradske aglomeracije. Četiri ostala centra na koridorima, Vinkovci, Vukovar, Đakovo i Županja, pojačala su svoje prometne centralne funkcije te sa središnjim Osijekom postala nosioci regionalnog razvoja.
U ovom radu potaknuti snažnim i lako uočljivim porastom zanimanja za hodočašća kao vidom vjerskog turizma u Bosni i Hercegovini, posebice u poslijeratnom razdoblju, provjerava se hipoteza da ovaj vid ...turizma ima značajne učinke na lokalni i regionalni razvoj. Težište rada stavljeno je na marijansko svetište u Međugorju, hodočašća u Podmilačje, Ajvatovicu i još neka tradicionalna muslimanska dovišta. Učinci na lokalni i regionaini razvoj mjere se brojem izravno i posredno generiranih radnih mjesta, kao i drugim pokazateljima promjene razine ekonomske i ukupne razvijenosti (infrastruktura, prihod, prometnice, otvorenost, i slično).
U radu se analizira mjerenje rezultata na lokalnoj razini u Hrvatskoj kao ključnog čimbenika za unapređenje provedbe lokalne i regionalne politike i mogućnosti za uspostavu pokazatelja uspješnosti s ...ciljem postizanja bržeg lokalnog razvoja. Analiza se temelji na metodologiji Svjetske banke za mjerenje rezultata u javnom sektoru. U radu se analiziraju osnovni preduvjeti koji trebaju biti zadovoljeni za uspješno mjerenje rezultata na lokalnoj razini. Jedan je kredibilitet proračuna lokalnih jedinica. Ovaj se dio analize temelji na analizi nekoliko pokazatelja. Značajna razlika između planiranih i ostvarenih proračunskih prihoda i rashoda potvrđuje hipotezu o malom kredibilitetu lokalnih proračuna u Hrvatskoj. Drugi preduvjet za razvoj pokazatelja uspješnosti na lokalnoj razini i mjerenje rezultata su jasno prepoznati i postavljeni ciljevi lokalne i regionalne politike u strateškim dokumentima. Stoga se u radu analiziraju ciljevi, prioriteti i mjere postavljeni u regionalnim operativnim programima. Rezultati provedene analize pokazuju da se postavljeni ciljevi, prioriteti i mjere u regionalnim operativnim programima ne mogu koristiti za mjerenje rezultata na lokalnoj razini. Rezultati analize pokazuju da proračun ne odražava nikakve aspekte strateškog planiranja, koje je neophodno za postizanje lokalnog i regionalnog razvoja.