-
Čustvena regulacija in strategije discipliniranja pri starših mladostnikov v okviru relacijskega družinskega modela : doktorska disertacijaPate, Miha, 1983Starši mladostnikov imajo pomembno vlogo pri grajenju mladostnikove avtonomije in prevzemanju odgovornosti. Mladostnik se ravno ob starševem načinu soočanja s stresom in čustveno zahtevnimi ... situacijami uči primernega načina spoprijemanja in obvladovanja. Pri tem pa je bistvenega pomena odnos, ki ga starši vzdržujejo s svojim mladostnikom in slednjega izpostavlja tudi model relacijske družinske terapije, ki starše vidi kot ene najpomembnejših regulatorjev otrokovih čustvenih stanj. Ob tem pa je seveda pomembno, da starš zmore regulirati najprej svoja doživljanja in psihoorganska stanja. Kljub odlični teoretični osnovanosti modela pa še vedno primanjkuje raziskav s področja starševstva mladostnikom in zlasti doživljanja staršev ob čustveno zahtevnih situacijah z mladostnikom. V ta namen se avtor osredotoči na strategije discipliniranja mladostnika, vlogo čustev in čustvene regulacije pri starših, komunikacijo pri reševanju konfliktov v družini kot tudi naravo in intenzivnost konfliktov v odnosu med staršem in mladostnikom. Disertacija tako v teoretičnem delu vsebuje pregled raziskovalnih področij, in sicer so predstavljeni relacijski kontekstualni modeli in teorije starševstva ter razvoja otroka, izzivi starševstva v obdobju adolescence, proces čustvene regulacije s poudarkom na uravnavanju čustev v odnosu med staršem in mladostnikom ter teološki pogled na starševstvo in vzgojo. V empiričnem delu obsega dva raziskovalna dela. V prvem delu so na osnovi kvantitativne presečne korelacijske raziskave predstavljene ugotovitve o povezavah in razlikah v strategiji starševskega discipliniranja, komunikaciji z mladostnikom, regulaciji čustev, samospoštovanju in splošnem počutju in stilu starševstva v primarni družini glede na spol starša in tipologijo družine. Avtor je na vzorcu 484 staršev mladostnikov, ki so odgovarjali na vprašalnike PSA, FPSC, RSES, WHO5 in PBI, ugotovil, da obstajajo razlike glede na spol starša, tip družine in vrstni red mladostnika v starševski strategiji discipliniranja, komunikaciji, regulaciji čustev, matere in očetje pa se razlikujejo tudi v doživljanju samospoštovanja in splošnega počutja. Prav tako so rezultati pokazali, da je bolj učinkovita strategija pri discipliniranju mladostnika, kot tudi manj popustljiva in manj pretirano odzivna drža starša pri discipliniranju mladostnika, povezana z boljšo čustveno regulacijo, boljšo komunikacijo pri reševanju družinskih konfliktov, pa tudi z boljšim samospoštovanjem in splošnim počutjem pri starših mladostnikov. V drugem delu je predstavljena kvazieksperimentalna raziskava, ki je ovrednotila učinkovitost razvite pilotske psihoedukativne skupine za starše mladostnikov, zasnovane po relacijskem družinskem modelu. Sodelovalo je 10 staršev oz. 8 družin, ki so izpolnjevali sledeče merske instrumente: lestvica starševstva (PSA), regulacija čustev (EAC), psihično počutje (WHO-5), Rosenbergova lestvica samospoštovanja (RSES), Ček lista konfliktnih vsebin (PIC), Evalvacijski vprašalnik srečanja (SEQ), končni evalvacijski vprašalnik skupine in demografski vprašalnik. Rezultati raziskave so pokazali, da se je pri udeležencih skupine statistično pomembno izboljšal način strategije discipliniranja mladostnika, zmanjšala se je stopnja konfliktnosti v odnosu z mladostnikom, izboljšala sta se tudi čustvena regulacija ter samospoštovanje. Analiza procesa učenja učinkovitega spoprijemanja s čustvi in ustreznih vzgojnih pristopov je pokazala na pet faz: (1) frustracija, (2) pogled na svoje starše, (3) pogled nase, (4) zdržanje v pogovoru z mladostnikom in (5) odrešenje. Doktorsko delo tako z obsežno kvantitativno raziskavo kot tudi analizo procesa osredotočenosti na lastno regulacijo čustev in raziskovanjem lastnih intrapsihičnih dinamik pri starših pomembno prispeva k ovrednotenju učinkovitosti modela relacijske družinske terapije tudi v kontekstu psihoedukativnega skupinskega pristopa.Type of material - dissertation ; adult, seriousPublication and manufacture - Ljubljana : [M. Pate], 2023Language - slovenianCOBISS.SI-ID - 183592451
Author
Pate, Miha, 1983
Other authors
Gostečnik, Christian
Topics
relacijski družinski model |
starši |
mati |
oče |
mladostnik |
vzgojni stil |
pretirana reaktivnost |
popustljivost |
družinska komunikacija |
psihološko blagostanje |
čustvena regulacija |
samospoštovanje |
relational family model |
parents |
mother |
father |
adolescent |
parenting style |
overreactivity |
permissiveness |
family communication |
psychological well-being |
emotional regulation |
self-esteem
![loading ... loading ...](themes/default/img/ajax-loading.gif)
Library/institution |
City | Acronym | For loan | Other holdings |
---|---|---|---|---|
National and University Library, Ljubljana | Ljubljana | NUK |
reading room 1 cop.
|
not for loan 1 cop.
|
Theological Faculty, Ljubljana | Ljubljana | TEOFLJ |
reading room 1 cop.
|
![loading ... loading ...](themes/default/img/ajax-loading.gif)
![loading ... loading ...](themes/default/img/ajax-loading.gif)
![loading ... loading ...](themes/default/img/ajax-loading.gif)
Shelf entry
Permalink
- URL:
Impact factor
Access to the JCR database is permitted only to users from Slovenia. Your current IP address is not on the list of IP addresses with access permission, and authentication with the relevant AAI accout is required.
Year | Impact factor | Edition | Category | Classification | ||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
JCR | SNIP | JCR | SNIP | JCR | SNIP | JCR | SNIP |
Select the library membership card:
DRS, in which the journal is indexed
Database name | Field | Year |
---|
Links to authors' personal bibliographies | Links to information on researchers in the SICRIS system |
---|---|
Pate, Miha, 1983 | ![]() |
Gostečnik, Christian | 18052 |
Select pickup location:
Material pickup by post
Notification
Subject headings in COBISS General List of Subject Headings
Select pickup location
Pickup location | Material status | Reservation |
---|
Please wait a moment.