Incidenca melanoma v svetu in Sloveniji še vedno narašča, se je pa preživetje v zadnjih 20 letih izboljšalo, predvsem zaradi zgodnejšega odkrivanja melanoma in enotnih pristopov v primarnem ...zdravljenju. Posodobljena Priporočila v letu 2024 prinašajo precej novosti, predvsem v diagnostičnih postopkih odkrivanja in zamejitve zgodnjih stadijev melanoma, kot tudi natančnih priporočil sledenja po primarnem zdravljenju, na področju kirurškega zdravljenja in pa predvsem sistemskega zdravljenja, tako metastatske bolezni, predvsem pa v adjuvan- tnem sistemskem zdravljenju v visoko rizičnem stadiju II, in neo- adjuvantnem sistemskem zdravljenju operabilnega melanoma. V tokratna Priporočila smo vključili tudi poglavji prehranskega in paliativnega tima.
Obravnava žensk v obdobju predmenopavze, ob menopavzi in kasneje se je v novem tisočletju pomembno spremenila. Randomizirane klinične raziskave so bistveno omejile indikacije za uvedbo hormonskega ...zdravljenja (HZ) in s tem menopavzno medicino postavile pred velik izziv. Na srečo so najnovejša dognanja potrdila, da je ob pravilni uporabi in izbiri HZ korist še vedno bistveno večja od tveganja. Zato smo pripravili posodobljena stališča o menopavzni medicini, ki so v skladu z aktualnimi mednarodnimi priporočili in prilagojena posebnostim slovenskega prostora.
Zlomi prsno-ledvene hrbtenice (PLH) predstavljajo širok spekter poškodb. Zdravljenje je odvisno od vrste poškodbe, splošnega stanja poškodovanca ter morebitnih pridruženih bolezni hrbtenice. Skupna ...ocena teh dejavnikov narekuje strategijo zdravljenja, ki je zaradi nejasnih in včasih nasprotujočih si podatkov v literaturi nemalokrat težavna. Kljub številnim odprtim vprašanjem pa v mnogih primerih lahko le hitra in usklajena veriga postopkov od začetne oskrbe na terenu do končne rehabilitacije zagotovi dober izid zdravljenja. Prispevek zato predstavi priporočila Vertebrološkega združenja Slovenije za obravnavo bolnikov z zlomom PLH. Zajemajo celotno verigo oskrbe, od oskrbe na terenu in v urgentnem centru do diagnostičnih postopkov in klasifikacije ter kirurškega zdravljenja, končno po do rehabilitacije in ambulantnega spremljanja zdravstvenega stanja poškodovanca. Posebna pozornost se posveča poškodbam z nevrološko prizadetostjo, osteoporotičnim zlomom in zlomom pri ankilozirajočih boleznih hrbtenice, ki so zaradi starajočega se prebivalstva v porastu. Namen priporočil je postaviti minimalne standarde oskrbe zlomov PLH v slovenskem prostoru. Zato priporočila temeljijo na empiričnih znanjih, upoštevajo pa tudi regionalne posebnosti slovenskega prostora.
Nealkoholna maščobna spremenjenost jeter pri otrocih je kronična bolezen jeter, ki nastane zaradi kopičenja maščob v jetrih. Tesno je povezana z debelostjo in nekaterimi drugimi dejavniki tveganja. ...Njena pogostost se v razvitem svetu v zadnjih letih strmo povečuje, predvsem na račun naraščajočega števila otrok z debelostjo. Večinoma ne povzroča težav in jo naključno odkrijemo v sklopu diagnosticiranja drugih bolezni ali ob sistematskih pregledih. Če bolezen spremljajo tudi znaki vnetja jeter, govorimo o nealkoholnem steatohepatitisu, ki lahko vodi v cirozo jeter in končno jetrno odpoved. Pri začetnem diagnosticiranju uporabljamo neinvazivne metode (krvne preiskave, ultrazvočno preiskavo), dokončno diagnozo pa v nekaterih primerih postavimo z jetrno biopsijo. Ob tem moramo izključiti druge bolezni jeter in druge vzroke zamaščenosti jeter. O načinu in pogo-stosti sledenja otrok z nealkoholno maščobno spremenjenostjo jeter se odločamo glede na prisotnost dejavnikov tveganja in stopnjo jetrnih sprememb. Pri zdravljenju je najbolj pomembna sprememba življenjskega sloga z zmanjšanjem telesne mase in dejavnikov tveganja ter povečanjem telesne dejavnosti. Zdravljenja z zdravili ali s prehranskimi dodatki zaradi pomanjkanja dokazov zaenkrat ne priporočamo. Praktični pristop k otroku z maščobno spremenjenimi jetri prikazujemo s predstavitvijo kliničnega primera.
Slovenska priporočila za obravnavo bolnikov z kronično odpovedjo prebavil so povzeta so po smernicah Evropskega združenja za klinično prehrano in metabolizem (angl. ESPEN; European Society for ...Clinical Nutrition and Metabolism) in prilagojena slovenskim izkušnjah zdravljenja odpovedi prebavil. Pretežni del bolnikov z odpovedjo prebavil predstavljajo bolniki s sindromom kratkega črevesa (SKČ), zato je poudarek priporočil na diagnostiki, obravnavi in zdravljenju bolnikov s SKČ. Namen priporočil je vzpostavitev bolj učinkovite prepoznave in obravnave bolnikov z odpovedjo ter vzpostavitvi temeljnih strokovnih izhodišč za zdravljenje teh bolnikov v Sloveniji. Dejavnost zdravljenja kronične odpovedi prebavil z parenteralno prehrano na domu pri odrasli pacientih je bila v Sloveniji formalno vzpostavljena leta 2008, v 13 letih smo zdravili več kot 230 pacientov, v začetku leta 2021 je v 2 centrih (OI Ljubljana, UKC Ljubljana) v zdravljenje vključeno 95 odraslih bolnikov. Pred 6 leti Smo paciente v programu zdravljenja odpovedi prebavil v okviru OI LjubljanA vključili v evropski register premljanja bolnikov na Parenteralni prehrani na domu (PPD), v okviru ESPEN.
The document presents recommendations for the comprehensive treatment of patients with haemophilia in Slovenia. It enables health workers at all three levels of health care to become well-acquainted ...with all the possible aspects of treatment based on the best practices of major centres worldwide, and on the studies and experience of health professionals at the National Haemophilia Centre, University Medical Center Ljubljana. The document contains definitions, treatment algorithms and lists of medications with their characteristics and appropriate dosages. It specifically defines indications for the exclusive competence of the tertiary level in Ljubljana due to the actual availability of teams and laboratory options. It also contains an extensive list of the literature on haemophilia.
The article presents a position statement of the Slovenian Association for Gastroenterology and Hepatology on the management of patients infected with Helicobacter pylori (H. pylori). Position ...statement was presented and adopted at the 64th SAGH meetting on 11 November 2016 in Portorož. Every patient infected with H. pylori needs treatment. Recommended first-line regimen is a 14-day treatment with esomeprazole, amoxicillin and clarithromycin. The success of treatment must be monitored by non-invasive tests (urea breath test) one month or more after completing the treatment. When the first-line treatment fails, we recommend that patient is referred to a gastroenterologist. The recommended second-line therapy consists of a 14-day treatment with levofloxacin (esomeprazole, amoxicillin, levofloxacin), or 14 per day treatment with colloidal bismuth (esomeprazole, colloidal bismuth, oxytetracycline / amoxicillin, metronidazole). All third-line treatments should be based on the results of antibiotic susceptibility testing. H. pylori is grade I carcinogen and is responsible for 89 % of all cancers of the stomach, with the exception of cancer of the cardia. Therefore, the SAGH recommends that we should start with a national screening programme for H. pylori infection in asymptomatic Slovenian population aged between 20 and 30 years. All H. pylori infected patients should be treated with a 14-day quadruple regimen (esomeprazole, colloidal bismuth, oxytetracycline / amoxicillin, metronidazole). The program must be organised and supervised along the lines of the SVIT programme. Position statement is also given for secondary gastric cancer prevention in older patients with chronic H. pylori infection and diffuse preneoplastic gastric mucosa changes (atrophy and intestinal metaplasia).
Približno desetina bolnic z rakom dojk ima v tumorju izražene hormonske receptorje (HR) in hkrati čezmerno izražen protein in/ali pomnožen gen HER2. Čeprav pozitivni HR napovedujejo dober odgovor na ...hormonsko zdravljenje, pa izsledki predkliničnih in tudi kliničnih raziskav kažejo, da hkratna čezmerna izraženost HER2 in HR ustvari odpornost proti hormonskemu zdravljenju. Dve randomizirani klinični raziskavi sta dokazali, da dodatek zdravila anti-HER2 k hormonskemu zdravljenju pri teh bolnicah značilno izboljša uspešnost zdravljenja v primerjavi s hormonsko terapijo. Izsledki kliničnih raziskav posredno kažejo, da je pri kombinaciji zdravila anti-HER2 in kemoterapije več odgovorov in daljši čas do napredovanja bolezni kot pri kombinaciji zdravila antiHER2 in hormonskega zdravljenja, razlik v celotnem preživetju pa ni opaziti. Neposredna primerjava med obema vrstama zdravljenja še ni bila narejena, zato ni mogoče z gotovostjo povedati, katera kombinacija je ustreznejša. Odločitev je odvisna od hitrosti napredovanja bolezni, lokalizacije zasevkov, zmogljivosti bolnice, spremljajočih bolezni in bolničinih želja. Potrebne so translacijske raziskave, ki bodo podrobneje opredelile molekularno biologijo HER2-pozitivnega raka dojk in odgovorile na vprašanje, katero zdravljenje je za posamezno bolnico optimalno.