V prispevku se bom osredotočila na razmerje med politiko in moškostjo. Politika je bila v 19. stoletju moški svet in posledično so se razvile specifične oblike politične hegemone moškosti. Na podlagi ...virov bom identificirala in predstavila razvoj dveh oblik hegemone politične moškosti in politične alternativne moškosti na Kranjskem. Med liberalno in katoliško/konzervativno moškostjo ter alternativno delavsko/socialdemokratsko moškostjo je tako obstajalo kar nekaj razlik v različnih vrednotah, pa tudi v vsakodnevnih praksah (prepoznane v ravnanju s telesom (brkih, bradah, obleki) in ravnanjih (dvoboji in odnos do žensk)). Vsaka je predstavljala drugačno razumevanje v odnosu do sveta in dela, od individualnega do timskega dela, od drznosti do discipliniranosti. Članek temelji na spominih političnih akterjev, objavah iz periodičnih časopisov ter simbolnih prezentacijah moških teles na razglednicah in fotografijah.
Članek primerjalno analizira avtobiografije treh žensk, Elvire Dolinar, Minke Govekar in Marice Bartol. Njihovi spominski zapisi so umeščeni v kontekst žanra slovenske avtobiografije, ki se je razvil ...konec 19. stoletja. Vse tri sodijo med protagonistke slovenskega ženskega gibanja, bile pa so tudi pisateljice, prevajalke in publicistke. V članku je predstavljena njihova interpretacija lastne življenjske zgodbe, tematizirane so pripovedi in argumentacije ter stil pripovedi, ki se včasih izreka, včasih pa molči o pomembnih življenjskih odločitvah. Njihove življenjske zgodbe so postavljene v širši zgodovinski kontekst, hkrati pa je njihova interpretacija lastne zgodbe soočena z interpretacijami njihovih življenj v očeh njihovih družinskih članov in z »uradno pripovedjo«. V tem okviru razprava pokaže, kako lahko v besedilu prepoznamo samocenzuro in kaj je bil njen predmet, prikazane pa so tudi tematske sorodnosti besedil ter razlike med njimi.
V prispevku bom osvetlila politično delovanje Josipa Jurčiča, zlasti v sedemdesetih letih 19. stoletja, v desetletju, ki ga je zaznamoval razdor na mladoslovence in staroslovence ter izreden pritisk ...nemške liberalne vlade z Dunaja na slovenski tabor. V tem zelo težkem obdobju je postal prav Josip Jurčič ena izmed osrednjih osebnosti slovenskega političnega življenja v Ljubljani, zaradi številnih pomembnih političnih funkcij je nosil veliko odgovornost za prihodnost slovenskega tabora. Kot ena izmed osrednjih osebnosti mladoslovenskega gibanja se je ukvarjal tudi z idejo slovanske vzajemnosti in predvsem jugoslovanstvom. Vse to je vodilo k temu, da naj bi politika postala njegova osrednja preokupacija, medtem ko naj bi se leposlovno ustvarjanje umaknilo na obrobje, kar je sodilo k podobi požrtvovalnega narodnega delavca.
Zakonodaja avstrijske monarhije je pridobitev državljanstva določala v Občem državljanskem zakoniku iz leta 1811. Po mnenju številnih zgodovinarjev je bila tako zakonodaja kot sama praksa ...naturalizacije v avstrijskega državljana zelo inkluzivna oziroma vključujoča. Nastanek nove države Kraljevine Srbov, Hrvatov in Slovencev je zaradi širših vseevropskih procesov spremenil to zakonodajo. V koncept reguliranja državljanstva so začele vstopati povsem nove kategorije kot rasa, nacionalna pripadnost itd. V zadnjem delu razprave bodo tako predstavljene različne odločitve in logike izbire nekaterih akterjev.
Domestic service has become a subject of many legislative interventions, nevertheless domestic work still remains elusive from state policy. At first, domestic workers have been frequently singled ...out from enjoying rights and protective legislation. However, even if domestic workers were given formal recognition of rights, regulations generally arrived later than for many other workers and didn't influence on real empowerment of domestic workers. This durable question of their "problematic position" regarding rights and entitlements can be found in "sectoral disadvantage" which is the direct consequence of the past historical categorization, where legal situation of domestic workers is rooted.
This article explores the history of the International Council of Women (ICW) affiliate, the National Women's Alliance (NWA) in the Kingdom of Serbs, Croats and Slovenes/Yugoslavia during the ...interwar period, by placing it in the broader history of humanitarianism, philanthropy and social work. In particular, it addresses the question how the NWA contributed to the interwar Yugoslav state from the perspective of social work, which is defined here as reform designed to remedy social inequalities and as collective action to develop the state's duty of care towards those who cannot provide for themselves. By examining some aspects of the relationship between women's charitable and feminist associations on the one hand, and the (emerging welfare) state on the other, this article seeks to open new questions regarding forms of cooperation between the NWA and the Yugoslav state, and thus shed light on the history of social policy and social work in interwar Yugoslavia.