Svrha je ovoga rada bila odrediti adsorpcijska svojstva triju komercijalnih granuliranih adsorbensa, i to granuliranog željezovog oksida (Bayoxide® E33) i granuliranog titanovog oksida (Titansorb®), ...te suspenzije željezovog(III) hidroksida. Pomoću dvije sorpcijske izoterme, Freundlichove i Langmuirove, izračunate su konstante adsorpcije i adsorpcijski kapacitet dvaju komercijalnih adsorbensa pri uklanjanju As(V) iz demineralizirane i vodovodne vode. Faktor separacije iznosio je od 0,04 do 0,61, što potvrđuje uspješnu adsorpciju. Istaloženi željezov(III) hidroksid imao je najveći, a Titansorb najmanji kapacitet adsorpcije As(V) iz vode. Usporedbom uspješnosti adsorpcije As(V) iz vodovodne i demineralizirane vode utvrđeno je da Bayoxide i istaloženi željezov(III) hidroksid imaju veći kapacitet adsorpcije u demineraliziranoj, nego u vodovodnoj vodi, dok je Titansorb imao neznatno veći kapacitet adsorpcije u vodovodnoj vodi. Rezultati ovoga rada daju uvid u adsorpcijska svojstva raznih komercijalnih adsorbensa za uklanjanje As(V) iz vode.
Svrha je ovoga rada bila poboljšati jednostavnu i jeftinu metodu mjerenja adsorpcije pigmenata iz kožice grožđa na površinu kvasaca. Metoda se sastoji od sljedećih postupaka: uzgoj kvasaca u ...Petrijevoj zdjelici na kromogenoj podlozi što sadržava kožice grožđa; fotografiranje biomase kvasca; mjerenje crvene, zelene i plave komponente boje; te statistička obrada podataka. Uzgojeno je 20 sojeva kvasca Saccharomyces cerevisiae na različitim kromogenim podlogama, pripremljenim od kožica crnoga grožđa sorata Greco Nero, Magliocco i Nero d’Avola. Nakon mikrofermentacije primjećene su bitne razlike između vinskih kvasaca. Kromogena se podloga koja sadržava kožice grožđa može pripraviti od bilo koje sorte, pa se može odabrati najbolji soj Saccharomyces cerevisiae za svaki mošt, što je naročito važno u proizvodnji crnog vina. U ovom je istraživanju razvijena korisna metoda odabira vinskih kvasaca prema sposobnosti adsorpcije pigmenata, a radi poboljšanja boje vina.
U ovom radu proučavana je statička i dinamička adsorpcija bakrovih (II) iona iz otpadne vode na ljevaoničkom otpadu. Kao adsorbens je korištena otpadna kalupna mješavina iz ljevaonice željeznog i ...čeličnog lijeva. Kao otpadna voda korištena je voda iz termoelektrane koja je onečišćena bakrovim(II) ionima. Dobiveni rezultati pokazali su da se ljevaonički otpad može koristiti kao dobar adsorbens za uklanjanje bakrovih iona primjenom statičkog i dinamičkog procesa adsorpcije.
U ovom se istraživačkom radu ispituje međusobna ovisnost svojstva sorpcije drva i njegovih dimenzija, vrste drva i temperature sušenja. Istraživanje je provedeno na uzorcima izrađenima od šest vrsta ...drva (hrasta, jasena, jasike, bukve, smreke i bora), različitih dimenzija, sušenih na temperaturama između 30 i 90 °C. Uzorci su potom prošli proces vlaženja i sušenja na zraku te su bilježene vrijednosti ovih parametara: brzine vlaženja i sušenja, raspodjele sadržaja vode, stalnog sadržaja vode i histereze sorpcije. Utvrđeno je da su na histerezu sorpcije najviše utjecale dimenzije poprečnog presjeka uzorka. Tako je pri povećanju debljine uzoraka drva od 7 do 30 mm, sorpcija histereze rasla do osam puta. Stalni sadržaj vode ovisi o gustoći, dimenzijama i temperaturi sušenja uzoraka.
U radu je ispitana ovisnost adsorpcije fenolnih spojeva iz otpadnih voda, dobivenih pri proizvodnji maslinovog ulja, o količini adsorbensa (komercijalni aktivni ugljen) i temperaturi. Proučene su ...kinetika sorpcije i ravnotežne izoterme. Pri optimalnim uvjetima (8 g aktivnog ugljena na 100 mL) najveća je sposobnost sorpcije, izražena u mg ekvivalenata kafeinske kiseline po g aktivnog ugljena, iznosila 35,8 pri temperaturi od 10 °C, 35,4 pri 25 °C i 36,1 pri 40 °C. Dobivene kinetičke rezultate najbolje je opisao model pseudo drugog reda, dok je za opisivanje sorpcije odabrana Langmuirova izoterma. Rezultati potvrđuju učinkovitost aktivnog ugljena u uklanjanju gotovo svih fenolnih spojeva iz otpadnih voda. Ovi će se preliminarni rezultati upotrijebiti u daljnjim istraživanjima. Ugljikohidrati preostali nakon uklanjanja fenolnih spojeva iz otpadnih voda mogli bi se upotrijebiti za dobivanje bioetanola, a adsorbirani se fenolni spojevi mogu naknadno koristiti u raznim granama industrije.
U ovom radu praćena je adsorpcija octene kiseline na tzv. „zelenim“
adsorbensima. Kao adsorbensi su korišteni otpadni materijali, tj. ljuske jajeta
i talog kave. Osim navedenog korišten je i aktivni ...ugljen radi usporedbe
učinkovitosti adsorpcije sa „zelenim“ adsorbensima. Dobiveni rezultati su
pokazali da se ravnotežno vrijeme svih ispitivanih adsorbensa postiže za 30
minuta. Usporedbom učinkovitosti adsorpcije octene kiseline na ispitivanim
adsorbensima pokazano je da je moguća njihova upotreba kao jeftinih
adsorbensa u ispitivanim uvjetima. Talog kave pokazao je relativno visoku
učinkovitost adsorpcije, vrlo slično učinkovitosti adsorpcije koja je dobivena
prilikom upotrebe komercijalnog i najčešće korištenog adsorbensa aktivnog
ugljena.
Ovaj članak je fokusiran na dimenzioniranje solarnog kombi-sustava sa sezonskim adsorpcijskim spremnikom topline sa ciljem autonomnog solarnog grijanja prostora. Dvije konfiguracije kombi-sustava su ...simulirane, uključujući jedan ili dva toplinska spremnika. Utjecaj sezonskog skladištenja energije na dimenzioniranje spremnika je također diskutirano. Analiza je vršena simulacijom u programu TRNSYS. Rezultati analize pokazuju da je performansa sustava sa dva spremnika bolja (2 do 4% sa sezonskim skladištenjem), ali i neka poboljšanja su moguća za konfiguraciju sa jednim toplinski spremnikom. Dimenzioniranje spremnika osjetne topline je gotovo neovisno od površine solarnih kolektora ako postoji sezonski spremnik. U slučaju bez adsorpcijskog spremnika, veličina spremnika osjetne topline se povećava sa povećanjem površine kolektora.
Industrijske otpadne vode predstavljaju značajan ekološki problem zbog sadržaja teško razgradivih i toksičnih spojeva te se kao takve ne mogu ispustiti u prirodne prijamnike bez prethodne ...odgovarajuće obrade. Kako niti jedna od raspoloživih metoda obrade nije idealna tj. uz neke prednosti postoje i ograničenja njihove samostalne primjene, metode se mogu kombinirati u tzv. integralnim procesima. U ovom je radu za obradu industrijske otpadne vode nastale u procesima čišćenja dimnih plinova (DPV), kao potencijalno učinkovite metode obrade ovakvog tipa industrijskih otpadnih voda, studirana primjena koagulacije/flokulacije, adsorpcije te njihove kombinirane primjene. Kao koagulanti/flokulanti ispitivani su aluminijev(III) sulfat i željezov(III) klorid, a aktivni ugljen kao adsorbens. Kvaliteta obrađene otpadne vode procijenjena je određivanjem stupnja uklonjenog zamućenja i sadržaja ukupnog organskog ugljika. Kao optimalni parametri integralnog procesa obrade DPV otpadne vode odabrani su koncentracija željezovog(III) klorida u iznosu od 0,37 mmol/dm3 i pH 5. Pri ovim je uvjetima uklonjeno 62,7 % zamućenja i 9,2 % ukupnog organskog ugljika. Tako obrađena otpadna voda podvrgnuta je obradi procesom adsorpcije uz primjenu 0,1 g/dm3 aktivnog ugljena uz vrijeme miješanja u iznosu od 30 minuta čime je uklonjeno 91,3 % zamućenja i 12,8 % ukupne organske tvari u odnosu na početne vrijednosti.
Istraživanje plinonosnosti ugljenih slojeva sustavno se istražuje u Bosni i Hercegovini od 1980. godine do danas. Plin se u ugljenom sloju nalazi u slobodnom i adsorbiranom obliku, te kao otopljen u ...vodi. Metode istraživanja temelje se na neposrednoj metodi, prema kojoj se sadržaj plina određuje u nenarušenom ugljenom sloju.
Količina adsorbiranog i slobodnog plina u ugljenom sloju direktno je proporcionalna tlaku plina. Zavisnost je hiperbolična. Količina slobodnog plina u jamskim uvjetima utvrđuje se mjerenjem indeksa desorpcije (Δp2). Vrijednost indeksa desorpcije za Srednjobosanski ugljeni bazen kreće se do 1471 Pa, a tlak slobodnog plina u tom bazenu iznosi do 3,75 MPa. Za ugljene Banovićkog i Krekanskog bazena indeks desorpcije ima negativnu vrijednost, što znači da ugljeni sloj sadrži neznatnu količinu slobodnog plina, dok je izdvajanje adsorbiranih plinova difuzno. Tlak slobodnog plina u tim bazenima je ispod 0,1 MPa.
Adsorbirani plinovi na ugljenu vezani su fizičkom adsorpcijom po Langmuirovoj izotermi adsorpcije. Langmuirove veličine za jamske uvjete iznose: am od 0,826 do 9,52 m3 t-1 (čiste ugljene supstancije) i b od 6,65 · 10-3 do 0,247 MPa-1. Adsorbirani plin kod ugljena miocenske starosti sadrži metan i ugljikov dioksid. Kod ugljena pliocenske starosti u nemetanskim slojevima dominantan je sadržaj ugljikovog dioksida.
Vode koje sadrže povišene koncentracije fluorida predstavljaju javnozdravstveni problem i prijetnja su za okoliš. Adsorpcija je jedna od najčešće korištenih metoda za uklanjanje fluorida iz vode. ...Stoga su u ovom radu ispitana adsorpcijska svojstva četiri komercijalna aktivna ugljena te njihovih modificiranih oblika dobivenih oksidacijom s HNO3 i H2O2. Ispitivanje adsorpcijskih svojstava svih adsorbensa obuhvaćalo je utjecaj početne koncentracije fluorida (2 – 40 mg/L), pH vrijednosti (4 – 9), vremena adsorpcije (15 – 360 minuta), koncentracije adsorbensa (2 – 20 g/L) i temperature (25 – 45 ºC). Rezultati istraživanja pokazali su smanjenje udjela adsorbiranih fluorida povećanjem njihove početne koncentracije dok je povećanje temperature pozitivno djelovalo na povećanje udjela uklonjenih fluorida. Najveća količina adsorbiranih fluorida ostvarena je pri pH vrijednostima od 4 do 6. S ciljem određivanja mehanizma adsorpcije primijenjene su Langmuirova, Freundlichova, Temkinova i Dubinin-Radushkevicheva izoterma pri čemu su eksperimentalni podaci pokazali najbolje slaganje s Freundlichovim modelom pri svim temperaturama dok je kinetičkim modelom pseudo-drugog reda najbolje opisana brzina adsorpcije. Povećanje temperature adsorpcije pozitivno je utjecalo na adsorpcijska svojstva aktivnih ugljena pri svim ispitanim parametrima. Iz dobivenih rezultata istraživanja može se zaključiti kako su ispitani komercijalni aktivni ugljeni, a posebice njihovi oksidirani oblici, pogodni za uklanjanje povišenih koncentracija fluorida iz vode.
The water containing high fluoride ions could do harm to human and environment and the adsorption process is widely used method for the removal of fluoride. In this study, the applicability of four commercial activated carbons as adsorbents for the removal of excess fluoride from water was investigated. Activated carbons were also modified by liquid-phase oxidation using HNO3 and H2O2. Adsorption experiments were carried out at various initial fluoride concentration (2 – 40 mg/L), pH (4 – 9), time interval (15 – 360 minutes), adsorbent dose (2 – 20 g/L) and temperature (25 – 45ºC). The amount of fluoride adsorbed decreased with increasing initial fluoride concentration but increased with temperature increasing. The optimal pH for the adsorption was from 4 to 6. Adsorption isotherms have been modeled using Langmuir, Freundlich, Temkin and Dubinin-Radushkevich isotherms and adsorption followed Freundlich isotherm model. From the results of various kinetic models, pseudo-second-order fit well with the fluoride adsorption kinetic conducted at different temperature. Study of temperature effect on fluoride adsorption confirmed the endothermic behavior of the process. As a result of this study, it was concluded that activated carbons and their oxidized forms are efficient adsorbent for the removal of fluoride. The ability of oxidized activated carbon to remove fluoride ions was greater than with non-oxidizing.