Genska banka jagodičja v sklopu Slovenske rastlinske genske banke (SRGB) obsega monitoring in vrednotenje avtohtonih jagodičastih sadnih rastlin in situ; kolekcioniranje in spremljanje rasti in ...razvoja avtohtonih jagodičastih rastlin iz posameznih območij, presajenih v kolekcijsko poskusni nasad Kmetijskega inštituta Slovenije na Brdu pri Lukovici; kolekcioniranje starih in novih sort ter raziskovalno delo na avtohtonem rastlinskem materialu. Avtohtone jagodičaste sadne rastline zbiramo na potencialnih rastiščih po Sloveniji. Odbrane tipe rastlin in lokacije popišemo ter ovrednotimo na podlagi deskriptorjev. Ocene parametrov so temelj za presaditev rastlin v kolekcijski nasad in nadaljnje vrednotenje. Stare in nove sorte jagodičja so namenjene ohranjanju sort za izobraževanje in morebitno žlahtnjenje. Vse sorte oskrbujemo po običajnih tehnologijah. Na odbranih sortah posameznih jagodičastih sadnih vrst vsako leto spremljamo fenofaze razvoja, rodnost in občutljivost rastlin za škodljive organizme ter za zunanje vplive. V letu 2012 je bilo v poskusnih nasadih jagodičja Kmetijskega inštituta Slovenije na Brdu pri Lukovici (0,8 ha) in Drenovem griču (2,5 ha) posajenih 60 sort jagodnjaka, 29 sort malinjaka, 2 sorti črnega malinjaka, 7 sort robid, dva križanca med malinjakom in robido, preko 50 sort in selekcij črnega ribeza, 13 sort rdečega ribeza, 6 sort belega ribeza, 14 sort kosmulj, 1 križanec med črnim ribezom in kosmuljo, 50 sort ameriških borovnic ter 20 samosevk in križancev ameriških borovnic, ena brusnica in ena ameriška mahovnica (brusnica). Kolekcija vključuje tudi ostale, manj poznane vrste jagodičja. Skupno je več kot 270 sort, tipov in selekcij s preko 600 grmi rastlin in 300 grmiči jagod. Na avtohtonem sadilnem materialu ali starejših sortah iz kolekcij so opravljene raziskave morfoloških lastnosti avtohtonih tipov malinjaka, monitoring virusov na avtohtonih in gojenih malinjakih ter raziskava genskih markerjev in vsebnosti fenolov v plodovih borovnic.
V dvoletnem poskusu smo na lokaciji Ivanjkovci pri Ormožu ugotavljali vpliv tal in različnih kalcijevih foliarnih gnojil (Kalgan, Caltrac in Calciogreen) na kakovost plodov jablane 'Jonagold'. Za ...parametre kakovosti plodov smo izbrali vsebnost kalcija (Ca), kalija (K) in magnezija (Mg) na enoto suhe in sveže snovi plodov, ustrezna razmerja med omenjenimi elementi v plodovih (Ca/Mg, (K+Mg)/Ca, K/Ca), trdoto, premer in maso plodov. Tla v nasadu so bila močno kisla (pH=4,57 v KCl) z majhnim deležem izmenljivega Ca (30 % kationske izmenjalne kapacitete - KIK) in z večjim deležem Mg (11,5 % KIK). Tla so bila distrična (stopnja nasičenosti tal z bazičnimi kationi je bila 44 %). Ugotovili smo nizko stopnjo korelacije med tlemi in plodovi glede mineralne sestave (Ca, Mg in K), kar dokazuje kompleksnost razmerja med tlemi in drevesom. Vremenske razmere za sprejem kalcija iz tal v času razvoja plodov so bile v obeh sezonah ugodne, saj ni bilo izrazitega sušnega obdobja. Dodani pripravki niso pokazali statistično značilnega učinka na samo vsebnost kalcija v plodovih (izjema je bil Calciogreen v letu 1997). Prav tako nismo ugotovili statistično značilnega vpliva dodanih kalcijevih pripravkov na trdoto, maso in velikost plodov. Njihov vpliv se je izrazito pokazal šele pri razmerjih med Mg, K in Ca v plodovih, kjer so kontrolni plodovi kazali najslabše skladiščne sposobnosti. Nizko stopnjo korelacije smo ugotovili tudi med posameznimi parametri kakovosti plodov (vsebnost Ca, Mg in K v plodovih, trdota plodov).