UVOD
Matematički modeli mogu pripomoći boljem razumijevanju dinamike ljudskog kretanja. Usprkos pojednostavljivanju, model mora biti dovoljno kompleksan da bi dobiveni rezultati bili valjani i ...upotrebljivi u praksi. U dobroj izvedbi pojedinih gibanja jednostavnih, stereotipnih motoričkih aktivnosti (hodanje, trčanje, skokovi), u kojima sudjeluje veći broj mišićnih skupina, uvijek se pojavljuje jedan uzorak koordinacije mišićne aktivacije (motorički program). Dosadašnja istraživanja nedvojbeno potvrđuju proksimalnodistalni redoslijed aktivacije mišića donjih ekstremiteta pri sunožnom skoku u vis (Bobbert i Van Ingen Schennau, 1988). Početni položaji, međutim, nisu nikada potpuno jednaki. Svaka promjena početnog položaja uzrokuje malu promjenu aktivacije mišića. No ako su promjene početnog položaja prevelike, postojeći model aktivacije ne može više osiguravati optimalan mišićni ucinak. Ipak, postoji, takozvani, ‘optimalni’ uzorak koordinacije aktivacije mišića koji omogućuje učinkovitost i pri određenom rasponu otklona od idealnih početnih položaja. Tako središnji živčani sustav racionalno pojednostavljuje kompleksnost optimalnoga koordinacijskog uzorka (Van Soest, Van Ingen Schennau, 1998). Drugo pitanje odnosi se na utvrđivanje graničnih vrijednosti unutar kojih je moguće koristiti isti kretni uzorak. Stoga je cilj ovog rada bio uz pomoć matematičkog modela ljudskoga tijela utvrditi globalne (agonist/antagonist) uloge pojedinih mišića pri sunožnom odrivu u ležećem položaju te opažati promjene u aktivaciji pojedinog mišića s obzirom na utjecaj različitih startnih pozicija.
METODE
Ispitanik (dobi od 26 godina, visine 176 cm, mase 68 kg) izvodio je vodoravne odrive na spravi ‘nožna preša’ (model M051, Technogym, Gambettola, Italija) u ležećem položaju (os trupa u smjeru odriva). Na odrivnu površinu bila je pricvršćena tenziometrijska ploča (model 9287, Histler, Winterthur, Švicarska). Ispitanik je odriv izvodio iz tri različita položaja, definirana s obzirom na kut pod kojim je koljenski zglob bio pogrčen. U 1. početnom položaju koljena su inicijalno bila potpuno opružena, a u 3. maksimalno pogrčena. Iz svakoga je položaja ispitanik izvodio pet maksimalnih sunožnih odriva. U izvedbi odriva goniometrom se mjerila kutna brzina opružanja koljenskog zgloba te udaljenost zgloba kuka od odrivne površine, što je omogućilo da se, na temelju poznavanja dužina pojedinih segmenata donjih ekstremiteta, izračunaju sve koordinate tijela u vremenu. Kako bi se uklonio rizik od ozljede, odriv je bio slobodan samo u prvih 15 cm pokreta. Telemetrijskim EMG uređajem (Biotel 88, Glonner, Munchen, Njemacka) mjerene su aktivacije 6 mišića: m. vastus lateralis i m. vastus medialis (VAS), m. gluteus maximus (GLU), m. biceps femoris (BF), m. rectus femoris (RF), m. soleus (SOL) i m. gastrocnemius (GAS). Po dvije bipolarne elektrode bile su postavljene na kožu iznad pojedinih mišića lijeve noge na razmaku od 22 mm (otpor <5 kU). EMG signali prikupljali su se pri frekvenciji od 1000 Hz, zatim je za svih pet odriva iz istog početnog položaja određena prosječna mjera, a signal je izgladen (obrađen s pomoću niskopropusnog filtra, granična frekvencija 10 Hz). Iz o vremenu ovisnog EMG signala izvedena je proporcionalna vrijednost mišićne aktivacije (Enoka, 1994) pojedinog mišića, koja se kretala u intervalu 0-1. Izračun vrijednosti mišićne aktivacije za VAS dobiven je kao prosječna vrijednost za mišiće m. vastus medialis i m. vastus lateralis.
Opis modela. U istraživanju je korišten dvodimenzionalni matematički model ljudskog tijela, kod kojega su mišićne sile predstavljale generatore gibanja. Model se sastojao od četiri kruta jednodimenzionalna segmenta (oba stopala – lijevo i desno, u daljnjem tekstu samo ‘stopalo’, oba koljena - u daljnjem tekstu samo ‘koljeno’, oba bedra - u daljnjem tekstu samo ‘bedro’, i ‘trup’), gibljiva samo u sagitalnoj ravnini. Model pojedinog mišića bio je pojednostavljen u najvećoj mogućoj mjeri. Mišić je opisan kao jednodimenzionalna veza bez mase, koja je jednostavno generirala silu između dviju točaka, u kojima se spajala na kosti. Točke hvatišta mišića na kost bile su određene s obzirom na anatomske podatke Bobberta i Huijinga (1990).
Lagrange-Eulerove jednadžbe i relativni izvodi. Hretanje tijela moguće je opisati uz pomos Lagrange-Eulerovih jednadžbi. Postoje dvije jednadžbe kojima je sustav moguće opisati uz pomoć dvije varijable, tj. generalizirane koordinate. Te dvije koordinate predstavljaju kut između horizontalne osi i stopala te između horizontalne osi i koljena. Kako bi se utvrdile uloge mišića u kretanju, iz dviju izvedenih jednadžbi najprije je bilo potrebno izraziti silu potiska na odrivnu ploču, koja je po Newtonovu zakonu izravno povezana s ubrzanjem težišta tijela. Količina na osnovi koje je bilo moguće utvrditi pojedine uloge mišića u kretanju određena je kao parcijalni izvod sile potiska u svakoj od šest mišićnih aktivacija (u daljnjem tekstu ‘izvod’). Izračunati izvodi ovise o parametrima modela i parametrima njegove kinematike te predstavljaju neposredne pokazatelje u kojoj mjeri odredeni mišić utječe na povećanje ili smanjenje sile potiska u svakom trenutku odriva. Pozitivni izvod poklapa se s agonističkom, a negativni s antagonističkom ulogom pri odrivu, s time da se kao apsolutna vrijednost izvoda opisuje osjetljivost odrivne sile na aktivaciju odredenog mišića.
REZULTATI I RASPRAVA
U sva tri početna odrivna položaja dostignute su gotovo jednake završne brzine (neposredno prije nego što se je tijelo počelo zaustavljati). Time je omogućena usporedba odrivne sile i vremenskih parametara odriva. Dobivene su značajne razlike mišićnih aktivacija. U sva tri odrivna položaja najveća je aktivnost zabilježena za mišiće VAS, RF i GLU, a najmanja za BF. Dobivene su znatno veće razlike izvoda za svaki od šest mišića. Izvodi svih mišića, osim izvoda za mišić BF, bili su u ukupnom vremenskom trajanju za sve odrazne položaje pozitivni. To znači da bi smanjena mišićna aktivacija mišića BF proizvela veću odrivnu silu u svakoj fazi odriva. S obzirom na vremenski tijek svih šest izvoda, najviše se ističe odriv iz trećeg početnog položaja (maksimalno pogrcena koljena), dok u ostala dva pocetna položaja na kraju faze odriva vrijednost izvoda za mišiće VAS, GLU i RF raste, a za mišić BF opada.
Najznačajnije razlike u ovom radu pokazale su se u području osjetljivosti odrivne sile na aktivaciju mišića. U odrivu iz ležećeg položaja mišići VAS, GLU, RF i GAS imaju ulogu agonista, dok je mišić BF antagonist. Svako povećanje aktivacije mišića BF za posljedicu ima smanjenje mišićne sile u svakom trenutku odriva u svakomu od tri pocetna položaja. Od navedenih pocetnih položaja, prvi i drugi su se pokazali kao najviše ergonomski, dok je treći položaj manje ergonomski. U tom je položaju također utvrđena najveća osjetljivost gibanja na mišićne aktivacije. Također se pokazalo da se u 3. položaju valja koristiti drugačijom strategijom mišićne aktivacije nego u 1. i 2. položaju, u kojima su uloge mišića gotovo jednake, pa je moguće zaključiti kako u pozadini vjerojatno leži korištenje istog motoričkog programa. U odrivu iz 3. položaja utvrđen je zahtjev za povesanom motoričkom kontrolom i to uslijed veće osjetljivosti gibanja na mišićnu aktivaciju. Zbog toga je bilo moguće zaključiti kako pojedini mišić nije imao ni agonističku ni antagonističku ulogu, već je djelovanjem na sva tri zgloba pridonosio radu poluge ili kao fleksor ili kao ekstenzor. Pokazalo se da je svaki mišić u dva zgloba ekstenzor, dok je u jednom fleksor, ili pak da je u dva zgloba fleksor, a u jednom ekstenzor. Zbog prisutnosti određenih stereotipnih, u ovom primjeru odrivnih uzoraka mišićne koordinacije, manji odmaci od poželjnih i više ergonomskih početnih odraznih položaja ne narušavaju uzorak mišićne aktivacije. Gotovo jednako dobra učinkovitost odriva postiže se iz prvog i drugog položaja, dok se iz 3. položaja učinkovitost povezuje sa slabijom kontrolom pokreta. Vrijednosti izvoda na početku odriva su u početnom položaju mišića VAS, GLU i RF približno tri puta veće u usporedbi s vrijednostima u 1. i 2. položaju. To bi značilo da već i manji otkloni od vrijednosti aktivacija (i posljedicnih sila) navedenih mišića uzrokuju velika odstupanja u potisnoj sili skupa poluga, te uzrokuju odstupanja od idealnih trajektorija kretanja. Posljedicnu dopunsku kontrakciju u pojedinim zglobovima slijedi smanjena ucinkovitost kretanja i veća potrošnja energije. Izvod odrivne sile prema aktivacijama mišića može biti kriterij za utvrđivanje intervala onih odrivnih položaja unutar kojih opći koordinacijski obrazac dovodi do učinkovitog odriva/odraza, kod kojeg je kontrola pokreta visoka, te je značaj mehanizama periferne povratne informacije relativno nizak (Van Soest i Van Ingen Schennau, 1998).
ZAKLJUČAK
Istraživanjem su utvrđene uloge šest mišića pri odrivu iz ležećeg položaja. Mišić BF je imao ulogu antagonista, dok su ostali ispitivani mišići, VAS, GLU, RF, SOL i GAS, agonisti. U svim odrivima na kraju pokreta zabilježena je veća osjetljivost na kontrolu pokreta, nego na početku odriva. Drugi rezultat istraživanja kaže da je osjetljivost na motoričku kontrolu veća što je početni odrivni položaj manje ergonomski. Na temelju tih nalaza moguće je zaključiti kako je kretnju puno lakše kontrolirati na početku pokreta te iz raspona početnih položaja koji bi se mogli označiti kao više ergonomski. Na taj način ljudsko tijelo u gotovo beskrajnom spektru motoričkih akcija čuva visoku učinkovitost kretanja uz pomoć manjeg broja motoričkih programa.
U radu autori polaze od sljedećeg istraživačkog pitanja: Imaju li nezaposlene osobe odgovarajuću zaštitu u nacionalnom, međunarodnom (prekograničnom) te europskom pravu? Nastojeći dati odgovore na ...postavljeno pitanje, autori prvo uspoređuju nacionalne sustave osiguranja za vrijeme nezaposlenosti te potom analiziraju koordinaciju davanja za vrijeme nezaposlenosti u prekograničnim situacijama. Nadalje, osvrću se na pitanje nepostojanja koordinacije u pogledu sustava socijalne skrbi. U kontekstu koordinacije davanja za vrijeme nezaposlenosti i prava iz sustava socijalne skrbi autori predlažu načine poboljšanja pravnog položaja mobilnih nezaposlenih osoba. Zaključno, u radu su istaknute određene inicijative koje se odnose na nezaposlenost u zemljama EU-a, i to Europski program naknada za nezaposlene (EUBS) te Europski instrument za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE), nastao nakon izbijanja pandemije bolesti COVID-19.
U uvodnome dijelu priloga govori se o porijeklu srednjovjekovnoga viđenja viteza Tundala te o poznatim hrvatskim verzijama i varijantama te apokalipse. Iznose se najvažnije grafijske, pravopisne i ...jezične značajke Tundalova viđenja iz Lulićeva zbornika. Zatim se pristupa analizi asindetskih složenih struktura u navedenome tekstu.
Razvitak domaćega tržišta državnih obveznica važan je čimbenik koji
utječe na razvitak financijskoga tržišta. Ta je problematika posebno važna za mlada tržišta i za tržišta u nastajanju. U tekstu su ...izdvojene determinante razvitka tržišta državnih obveznica koje su zajedničke tim tržištima, pa je svaka od njih pojedinačno analizirana. Tekst obuhvaća i problematiku u Republici Hrvatskoj koja je poslužila kao svojevrstan «poučak» iz kojeg se vide sva težina i odgovornost kreatora ekonomske politike sa stajališta političkog, ali
i čistog ekonomskog poimanja stvarnosti. Iz ovoga poučka može se zaključiti da se u ukupnoj ekonomskoj problematici zanemaruje važan aspekt, a to je razvitak financijskoga tržišta. U procesu razvitka fi nancijskoga tržišta prije deset godina nije prepoznata važnost novčanoga tržišta. Iz sadašnje perspektive kao da se ponavlja prošlost, samo su ovog puta državne obveznice zamijenile
novčano tržište. Razvitak domaćega tržišta državnih obveznica ima itekako važnu ulogu u razvitku financijskoga tržišta koje je nelikvidno u usporedbi sa sličnim tržištima zemalja u okruženju, što je u ovome radu dokazano.
Informatizacija procesa izrade voznog reda vlakova nametnula se kao potreba u uvjetima političke integracije Europe kao i integracije liberaliziranoga europskog željezničkog sustava. Rezultat je te ...integracije jedinstveno programsko rješenje Path Coordination System (PCS) koje koordinira sve željezničke prijevoznike i upravitelje infrastruktura europskih željeznica u cilju brzog i jednostavnog pristupa europskoj željezničkoj infrastrukturi kao i povećanja učinkovitosti međunarodnoga željezničkog prometa. U jedinstvenoj Europi s jedinstvenim željezničkim sustavom PCS doprinosi još jačoj integraciji i boljoj koordinaciji planiranja trasa vlakova željezničkih prijevoznika.
Grupa trinaest i četrnaest godišnjih učenika, koja je godinu dana treninga judo pokazala se superiornijom od grupe ičenika koja je godinu dana trenirala nogomet u većini motoričkih testova, a ...naročito u testovima brzine u koordinacije.
Na uzorku od 164 kadeta atletske škole faktorskom analizom 29 motoričkih varijabli izolirano je osam faktora i to: psihomotorička kooridnacija, brzina jednostavnih i repetitivnih pokreta, frekvencija ...pokreta, preciznost ciljanja rukama, neimenovani faktor, bazična snaga, eksplozivna snaga i fleksibilnost. Rezultati agresijske analize u manifestnom i latentnom motoričkom prostoru pokazali su da +najvišu prognostičku vrijednost rezultata u skoku s motkom imaju indikatori eksplozivne i statičke snage, kooridnacije, te u manjoj mjeri preciznosti, odnosno mehanizmi odgovorni za regulaciju i kontrolu kretanja i mehanizmi za energetsku regulaciju (naročito intenzitet ekscitacije).
Na uzorku 27 najkvalitetnijih karatista Republike Hrvatske, starih između 17 i 29 godina, nositelja smeđeg i crnog pojasa, primijenjeno je 8 posebnih konstruiranih situacijsko-motoričkih testova radi ...utvrđivanja njihovih metrijskih karakteristika. Šest testova ima zadovoljavajuće metrijske karakteristike, a njihov predmet mjerenja bile su specifična koordinacija, brzina, eksplozivna snaga te fleksibilnost. Testovi specifične preciznosti nisu pokazali zadovoljavajuće karakteristike. Najveću vrijednost za predikciju uspjeha u karate borbi imaju testovi: karategram, karate udarci nogama, karate udarci rukama, te udarci mawashi geri u boks vreću.