Ovaj članak predstavlja dio doktorskog rada koji se fokusira na njemačku recepciju djela Messa da Requiem Giuseppea Verdija. Korpus teksta sadrži 320 tekstova iz njemačkih novina i glazbenih časopisa ...u razdoblju prvih nastupa u Austriji, Njemačkoj i Švicarskoj (1874-1878). S obzirom na to da su autori uglavnom nepoznati, a korpus se sastoji od heterogenih tekstova, u radu se predlažu dva načina olakšavanja historiografskoga rada. Prva je ideja analizirati metapodatke kako bi se upoznali sa strukturama korpusa, što je ilustrirano pregledom relevantnih publikacija i njihovih različitih geografskih područja. Druga ideja temelji se na semantičkim subjektima u tekstovima, kao što su osobe, mjesta, skladbe i izvedbe, a naziva se »horizontalno čitanje«, svrha kojeg je okupiti sve kontekste jedne zajedničke referentne točke u svim tekstovima (npr. početak skladbe) i usporediti ih jedne s drugima kako bi se upoznali s mogućim aspektima recepcije, kao i s općim tendencijama ili individualnim interpretacijama. To je prikazano kroz dva dijela, Mors stupebit iz Dies irae, te Requiem aeternam s početka Messa da Requiem. Ovi dijelovi bili su sagledani vrlo različito: dok je kritičare zaprepastio Mors stupebit, Requiem aeternam je, čini se, savršeno pogodio utješnu notu za kojom je njemačka glazbena estetika žudila. Oba pristupa podržavaju izradu povijesne naracije i dovoljno su fleksibilna da ih se prilagodi bilo kojoj definiranoj točki podataka.
U razdoblju od 1928. do 1945. godine Josip Andreis je objavio 157 različitih tekstova u dnevnom tisku, periodici i zbornicima. Zbog raznih okolnosti, pa i onih političkih, oko 2/3 tih tekstova dosad ...je bilo nepoznato muzikološkoj javnosti. Među njima najbrojnije su glazbene kritike, slijede članci i studije, pa recenzije, i samo jedan intervju (s Jakovom Gotovcem). U svojim onodobnim radovima davao je pouzdane informacije o glazbi, s osnovnim ciljem populariziranja glazbe i glazbenika u krugovima šire čitalačke publike, te je uvijek nastojao djelovati poticajno. U glazbenoj je kritici, uz jasno izražene simpatije za nacionalni smjer, te uz kritičke opaske, tražio i isticao ono dobro, podupirući hrvatska skladateljska i izvođačka traganja, nastojanja i postignuća. Većina ostalih članaka je historiografskog tipa, ali Andreis piše i o temama s područja glazbene estetike, o suvremenim skladateljima i glazbenom stvaralaštvu, te izdavaštvu. Neki njegovi onodobni radovi mogu se držati nukleusom kasnije napisanih analitičkih studija, te poticajem istraživanjima i razvoju hrvatske muzikologije.
U članku se analiziraju neki aspekti fenomena "New musicology", na
primjeru radova muzikologinje Susan McClary. "New musicology"
se istodobno promatra kao sistematski nacrt i kao kulturni i
povijesni ...fenomen. Upućuje se na neka od njegovih postignuća, na
određene uvjete njegove mogućnosti, na neke njegove mehanizme i
aporije.