Po svojim fiziološkim i konformacijskim obilježjima vime je od posebne važnosti kod svih životinja namijenjenih za proizvodnju mlijeka. U radu su procijenjeni genetski pokazatelji za linearna ...svojstva vimena: dubina vimena, dubina cisterne, položaj sisa, veličina sisa, izraženost suspenzornog ligamenta, spoj vimena i oblik vimena. Analizom 381 ovce, razvrstane u 9 različitih genotipova, obuhvaćeno je ukupno 1275 procjena za svako svojstvo. Pasmine, odnosno genotipovi, ovaca bili su: oplemenjena valaška (OV), cigaja (C), lakon (L) te križanci OV i C s genetskim udjelom lakon pasmine i istočnofrizijske pasmine od 25 %, 50 % i 75 %. Primarni podaci obrađeni su uz pomoć programa REMLF90 i VCE 4.0 koji su uključivali REML (restricted maximum likelihood) metodu te metodu animalnog modela za više svojstava. Koeficijenti heritabiliteta procijenjeni za linearna svojstva vimena bili su niski i kretali se u rasponu od h2 = 0,09 za povezanost vimena, do h2 = 0,30 za dubinu cisterne. Istraživanje pokazuje da programi odabiranja mogu biti učinkoviti u mijenjanju morfologije vimena, posebno s obzirom na smještaj sisa i visinu cisterne. Potrebna su daljnja istraživanja kako bi se bolje definirala svojstva vimena i linearna ocjena kao selekcijski kriteriji kojima bi se poboljšale sposobnosti promatranih pasmina za strojnu mužnju.
Istražena je veličina cisterne mliječne žlijezde ovaca kod 9 genotipova (čistokrvne Improved Valachian (IV), čistokrvne cigaje (T), čistokrvne Lacaune (LC) i njihovih križanaca s genetskim udjelom ...specijaliziranih mliječnih pasmina Lacaune i istočnofrizijske (EF) - (25 %, 50 % i 75 %). Podatci su analizirani korištenjem metodologije REML i MIXED procedure (SAS/STAT). Genotip je značajno utjecao (p<0.001) na veličinu cisterni vimena. U čistokrvnih IV ovaca prosječna područja veličina lijevih i desnih cisterni vimena dobivena su pomoću bočne metode (1519,39±77,212 mm2 i 1558,45±74,480 mm2). U čistokrvnih T ovaca prosječna područja lijeve i desne cisterne vimena bila su 1438,70±70.43 mm2 i 1418,68±67,952 mm2. Te su vrijednosti bile značajno manje nego u čistokrvnih LC (2694,44±71.95 mm2 i 2693,48±69,340 mm2). Područja cisterne vimena bila su značajno veća u križanaca s 25 %, 50 % i 75 % genetskog udjela specijaliziranih mliječnih pasmina LC i EF, nego u čistokrvnih IV i T ovaca. Analize su pokazale da križanje IV s LC i EF i T s LC i EF znatno povećava veličinu ovčje cisterne vimena.
Prikupljanje uzoraka mokraće nužno je radi provođenja mnogih veterinarskih dijagnostičkih postupaka i znanstvenih istraživanja. Ti se uzorci u ovaca obično uzimaju kateterizacijom. No, prolazna ...apneja može biti jednostavan način uzimanja uzoraka mokraće u ovaca. To se može postići zatvaranjem nosnica i gubice u kratkom vremenu, uvijek manje od jedne minute. Rezultati pretrage mokraće prikupljene nakon prolazne apneje pokazali su da značajke mokraće (pH, gustoća i proteinurija) nisu bile različite od onih dobivenih pretragom uzoraka uzetih kateterizacijom mokraćnog mjehura. Nije bilo razlike u pretraženim krvnim pokazateljima (kortizolu, glikemiji, ukupnim proteinima, hematokritu, ukupnim leukocitima i diferencijalnoj krvnoj slici) u usporedbi s kontrolnom skupinom kateteriziranih životinja, a ni u usporedbi s izmjerenim vrijednostima prije i nakon uzimanja uzoraka. Može se zaključiti da je opisani način uzimanja uzoraka jednostavan i učinkovit bez izazivanja stresa u ovaca i ne dovodi do promjena u pokazateljima krvi i mokraće.
Cilj ovog rada bio je istražiti odnos između broja somatskih stanica, sastava sirovog mlijeka, i koagulacijskih svojstava sirovog mlijeka kod prirodne i standardizirane pH vrijednosti mlijeka mančego ...ovce. Analizirano je 84 uzoraka skupnog mlijeka stada Državnog udruženja uzgajivača mančego ovce. Prema broju somatskih stanica/mL (BSS/mL), uzorci mlijeka podijeljeni su u 3 skupine - niska (562±138 BSS/mL), srednja (956±115 BSS/mL) i visoka (1705±428 BSS/mL). U okviru svake skupine, pH je mjeren dva puta prije određivanja koagulacijskih osobina (vrijeme zgrušavanja sirilom, vrijeme učvršćivanja gruša i tvrdoća gruša): bez zakiseljavanja mlijeka (koagulacija kod prirodne pH vrijednosti) i zakiseljavanje kod pH vrijednosti 6,5. pH vrijednost mlijeka signifikantno je povećana (P<0,05) povećanjem BSS. BSS nije utjecao (P>0,05) na udjel masti, dok je udjel proteina bio veći u grupi s visokim BSS (P=0,05), a udjel laktoze bio je signifikantno niži (P<0,05) u toj skupini. Kod prirodne pH vrijednosti mlijeka, visoki BSS utjecao je na duže vrijeme zgrušavanja mlijeka sirilom, sporije učvršćivanje gruša i na manju čvrstoću gruša nakon 30 min od dodatka sirila, u odnosu na skupinu u kojoj je BSS bio nizak i srednji (P<0,05). Standardizacija pH mlijeka na 6,5 prije dodavanja sirila anulirala je (P<0,05) negativan utjecaj visokog BSS na koagulacijska svojstva mlijeka. Može se zaključiti da su, unatoč činjenici kako je acidifikacija mlijeka prije zgrušavanja poboljšala koagulacijske osobine mlijeka s visokim BSS, daljnja istraživanja potrebna kako bi se utvrdila senzorska svojstva sira proizvedenog takvim postupkom.
Sažetak
U svijetu se uzgaja gotovo 1,08 milijarda ovaca, od čega najviše u Aziji (oko 42%) i Africi (oko 28%), dok se u Europi uzgaja nešto više
od 12% ukupne svjetske populacije ovaca (više od 130 ...milijuna). Najveći svjetski uzgajivači su Kina (12,44%) i Australija (6,32%) koji su
ujedno i najveći proizvođači ovčjeg mesa. Od ukupne svjetske proizvodnje mesa (više od 8,5 milijuna tona) u Kini se proizvede 24,24%,
Australiji 6,51% i Novom Zelandu 5.51%. Najveći europski uzgajivač ovaca i proizvođač ovčjeg mesa je Velika Britanija (oko 31 milijun
grla i 277 tisuća tona mesa), a slijede Španjolska i Ruska Federacija. U zemljama EU se uzgaja više od 76% europske populacije ovaca
i proizvede više od 77% ukupne europske proizvodnje ovčjeg mesa. Prema podatcima FAO u Hrvatskoj se uzgaja 630.000 ovaca, što je
tek 0,48% ukupne europske populacije ovaca, a proizvede se 2.200 tona mesa (0,03% europske proizvodnje). Prema podatcima HPA
u Hrvatskoj se uzgaja oko 630.000 grla odraslih rasplodnih ovaca, od čega gotovo 55% u 6 priobalnih županija, a procjenjuje se da
se 93% uzgaja radi proizvodnje mesa. Prema procjeni DZS RH, u RH se godišnje zakolje oko 500 tisuća ovaca, od čega 80% janjadi,
pri čemu se većina (oko 85%) zakolje izvan ovlaštenih klaonica. Prema izvješćima klaonica od 2006. do 2011. godine, godišnja proizvodnja
iznosi od 569 do 1.185 tona, dok prema procjeni DSZ RH ukupna proizvodnja ovčjeg mesa iznosi između 5.500 i 6.500 tona
godišnje. Prema procjeni temeljenoj na podatcima HPA (broj rasplodnih grla, prosječan indeks janjenja i prosječna veličina legla) u
RH je 2011. godine proizvedeno 7.540 tona janjetine i 1.890 tona ovčjeg mesa starijih kategorija, što po stanovniku iznosi oko 1,75 kg
janjetine i 0,44 kg mesa starijih kategorija (ukupno 2,19 kg), dok prema procjeni DSZ RH (metodom ankete) potrošnja ovčjeg mesa
svih kategorija u RH iznosi tek 1 kg po stanovniku.
Cilj ovog retrospektivnog istraživanja bio je usporediti različite endokrine, antioksidacijske, hematološke i biokemijske pokazatelje u ovaca pozitivnih i negativnih na Q-groznicu s namjerom da se ...procijene mogući učinci infekcije na odabrane krvne pokazatelje. U tu svrhu bile su uspoređene koncentracije serumskoga leptina i haptoglobina, aktivnost glutation peroksidaze i hematološki pokazatelji između ovaca pozitivnih na bakteriju C. burnetii i onih negativnih na tu bakteriju. Uzorci krvi bili su uzeti u jesenskim i zimskim mjesecima 2006. prije pojave Q-groznice u proljeće 2007. Protutijela specifična za bakteriju C. burnetii i koncentracije haptoglobina bile su određivane komercijalnim ELISA kompletima, koncentracije leptina komercijalnim RIA kompletima te aktivnost glutation peroksidaze također komercijalnim reagensima. U 15 od 26 klinički zdravih ovaca dokazana su protutijela za C. burnetii u svibnju 2007. Od njih je osam bilo pozitivno već u jesenskim mjesecima. Povećane koncentracije haptoglobina i leptina kao i povećana aktivnost glutation peroksidaze, vrijednost hematokrita, srednja vrijednost zapremine eritrocita bile su dokazane u uzorcima uzetima između rujna i prosinca 2006. u pozitivnih i negativnih ovaca. Broj crvenih krvnih stanica i vrijednost hemoglobina ostali su nepromijenjeni, dok je u istom razdoblju broj bijelih krvnih stanica i broj trombocita bio smanjen u obje skupine ovaca. Većina odabranih krvnih pokazatelja ostala je u granicama referentnih vrijednosti za ovce. Ustanovljene promjene istraživanih pokazatelja najvjerojatnije su rezultat sezonski uvjetovanih kolebanja ili fizioloških promjena vezanih uz bređost i ne mogu se pripisati utjecaju infekcije bakterijom C. burnetii. Stoga se supklinički oblik Q-groznice ne može uzeti kao čimbenik utjecaja kod procjene cirkulacijskog leptina, glutation peroksidaze ili hematoloških pokazatelja u ovaca.
Istražen je učinak kasne gravidnosti i laktacije na koštani metabolizam mliječnih ovaca mjerenjem koncentracije minerala i biokemijskih pokazatelja koštane pregradnje. Istraživanje je provedeno na ...deset križanih ovaca (istarska × istočnofrizijska). Mjerene su koncentracije ukupnog kalcija, anorganskog fosfora, ukupnog magnezija, c-terminalnog telopeptida kolagena tipa I (CTx), inzulinu sličnog faktora rasta - I (IGF-I) i 17-β estradiola (E2) te aktivnost ukupne (AP) i koštano specifične alkalne fosfataze (BAP) u krvnom serumu. Rezultati su pokazali značajno niže koncentracije kalcija u krvnom serumu tijekom laktacije i fosfora tijekom kasne laktacije. Kasna laktacija pokazala je najnižu vrijednost CTx i višu aktivnost BAP. Dobiveni rezultati upućuju na smanjenje opsega koštane razgradnje i povišeno odlaganje minerala u koštano tkivo tijekom kasne laktacije. Viša koncentracija CTx, uz istovremeno smanjenje aktivnosti BAP u serumu tijekom kasne gravidnosti i rane laktacije upućuju na visoki opseg razgradnje koštanog tkiva. Koncentracija IGF-I u krvnom je serumu bila u pozitvnoj korelaciji s aktivnošću AP, BAP, te koncentracijama ukupnog kalcija i magnezija, što može biti povezano s učinkom IGF-I na osteoblaste i otpuštanje minerala iz kostiju. Dobiveni rezultati pokazali su povezanost između koncentracije IGF-I i biomarkera koštane pregradnje u krvnome serumu mliječnih ovaca, kao i njihovu zajedničku korelaciju s koncentracijama estradiola.
DOBROBIT OVACA – 2. DIO Bugarija, Š; Ostović, M; Pavičić, Ž ...
Stočarstvo,
06/2014, Letnik:
68, Številka:
2
Paper
Odprti dostop
Nastavno na prvi, u drugom dijelu rada opisani su sljedeći problemi dobrobiti ovaca: 1. hromost – s posebnim naglaskom na zaraznu šepavost ovaca, 2. izvala rodnice i cerviksa, 3. mastitis, 4. ...ektoparaziti – s posebnim naglaskom na šugu ovaca, mijaze i posljedične preventivne zahvate, „mulesing“, „pizzle dropping“ i kupiranje repova, 5. endoparaziti, 6. dugovječnost ovaca, 7. proizvodni sustavi s niskim troškovima ulaganja te 8. prijevoz i klanje ovaca.
Rozmanité obrazy z letních slovenských velehor - Vysokých Tater. Horská panoramata střídají záběry krásných přírodních zákoutí, vodopád s ledovcem atd. Film končí návštěvou v jedné z tamních vesnic s ...typickými roubenými chalupami, jejíž obyvatelé v tradičních krojích pózují před kamerou, resp. vycházejí z kostela.
Various views of the High Tatras - the Slovak mountains in the summer. The panorama views of the mountains are followed by the shots of beautiful natural spots, waterfall with a glacier, etc. The film ends with a visit of a local village with typical curb cottages, villagers in traditional costumes are posing for the camera or are leaving the local church.
V dubnu 1926 se u nás konal kongres Hydrologické společnosti o revmatismu. Jeho účastníci nejprve navštívili Cheb, Karlovy Vary, Jáchymov, Františkovy Lázně. Předsedou byl dr. Gustave Monod, byli tu ...také zahraniční kolegové z Francie, Itálie, Švédska, Norska a Švýcarska. Cesta pokračovala na Karlův Týn (Karlštejn), do Prahy, Piešťan. Mezi účastníky byl také Sir Thomas Horder, osobní lékař prince waleského. Po návštěvě hradů Temanín a Čechtice účastníci pokračovali do Tatranské Polianky, Starého a Nového Smokovce a zpět do Prahy.
In April 1926 our country hosted the Hydrological Association Congress on Rheumatism. Its participants at first visited the towns of Cheb, Karlovy Vary, Jáchymov, Františkovy Lázně. The Chairman was dr. Gustave Monod; the event was also attended by foreign participants from France, Italy, Sweden, Norway and Switzerland. Then the group moved to Karlův Týn (the Karlštejn Castle), to Prague and the spa town of Piešťany. The event was also attended by Sir Thomas Horder, the personal physician of the Prince of Wales. Following their visit to the castles of Temanín and Čachtice the participants left for Tatranská Polianka, Starý and Nový Smokovec, and then they returned back to Prague.