Pisatelj Janez Jalen (26.5.1891 – 12.4.1966) se je rodil v kmečki družini na Rodinah na Gorenjskem. Končal je bogoslovje v Ljubljani in prva leta služboval v Bohinju. Od tam je med prvo svetovno ...vojno odšel za vojnega kurata. Po vojni je kot duhovnik služboval po več krajih po Sloveniji. Drugo svetovno vojno je preživel v Ljubljani in po njej ponovno služboval kot duhovnik. Umrl je v Ljubnem, pokopan pa je na Rodinah.Janez Mulej (pranečak in oskrbnik Jalnove rojstne hiše) spregovori o odnosu Janeza Jalna do njegovih znanih sorojakov. Med njimi velja še posebej omeniti Matija Čopa in Franceta Prešerna.
Pisatelj Janez Jalen (26.5.1891 – 12.4.1966) se je rodil v kmečki družini na Rodinah na Gorenjskem. Končal je bogoslovje v Ljubljani in prva leta služboval v Bohinju. Od tam je med prvo svetovno ...vojno odšel za vojnega kurata. Po vojni je kot duhovnik služboval po več krajih po Sloveniji. Drugo svetovno vojno je preživel v Ljubljani in po njej ponovno služboval kot duhovnik. Umrl je v Ljubnem, pokopan pa je na Rodinah.Janez Mulej (pranečak in oskrbnik Jalnove rojstne hiše) pripoveduje pesem Janeza Jalna, ki opisuje Cerkniško jezero in je posvečena nečakinji.
The author's point of departure is the observation that both Andrić and Kiš use historical documents in the process of their writing, although they achieve that in different ways. This difference is ...examined in the context of a monumental challenge to which both authors had to respond, i.e., the dominance of information over the story. The poetological reaction to this challenge is different for each author, but a certain position is common to both of them: they both differentiate between the officially accepted history, which they equate with fiction, and non-accepted knowledge about the past. They believe that literature has the power to gather elements of this non-accepted knowledge about the past and confront the official history with them.
V príspevku so dvojezičnim pripovedovalcem del Andreja E. Skubica in Gorana Vojnovića pripisane značilnosti družbenega profila. Ob primerih sodobnih proznih del je problematizirana povezava, ki se ...večkrat vzpostavlja med družbenim profilom prvoosebnih pripovedovalcev in osebnim profilom avtorjev. Glede na primerljive značilnosti družbenega profila dvojezičnih pripovedovalcev, ki se identificirajo s skupnostjo potomcev priseljencev, v delih avtorjev, katerih osebni profil ne sovpada s profilom prvih, prispevek zagovarja stališče, da v obravnavanih delih vzpostavljeni dialog z družbeno resničnostjo izrisuje večkulturno podobo slovenske družbe - kot refleksijo širše sodobne evropske družbe.
The modernist literature of the former Yugoslavia inherited the legacy of realist literature in terms of "chronotope" and "subject," while also differing drastically from the legacy, conceptually ...speaking. This is most obviously revealed in psychological literary discourse about the low-ranking subjects of traditional society, particularly women. A typical example is the traditionally patriarchal space of the house (kuća), which typically functions as a negative motif of chronotope in the discourse about women and family by modernist writers of the former Yugoslavia.
Izhodišče študije je brošura, ki jo je pripravil Matija Ogrin, tretji glavni urednik zbirke Zbrana dela slovenskih pesnikov in pisateljev, kot oporo urednikom posameznih zbranih del. Ob nekaj ...primerih je nakazana zgodovina vrednotenja pisateljev in njihovega uvrščanja v zbirko. Opozorjeno je tudi na spreminjanje statusa urednikov takšnih izdaj. S tem je utemeljen predlog za izdelavo priročnika, ki bi vseboval analitične predstavitve doslej objavljenih knjig, podrobneje gradiva v Opombah in njihove zgradbe, torej znanstvenega dela vsake knjige.
The article is devoted to comparative characteristics of some aspects of life and creative work of two outstanding representatives of the late 19th – 20th-century European culture: Leo Tolstoy and ...Edvard Munch. The analysis deals with both the main themes of their creative work and stylistic features of their representation of basic concepts of culture of the epoch at the turn of the century.