U radu pod naslovom Kulturni život Karlovca u vrijeme Hrvatskog narodnog preporoda, Karlovac se od tvravskog vojnog grada, utemeljenog radi obrane zemalja Habsburške Monarhije od osmanskih osvajanja, ...ubrzo razvio u grad obrta, prometa i trgovine. Uspješan gospodarski razvoj, posebno nakon stjecanja statusa slobodnog kraljevskog grada u drugoj polovici 18. stoljea., pogodovao je stvaranju bogatog graanskog sloja i novih društvenih i kulturnih vrijednosti. Gospodarski dinamizam grada, društveni život i kulturna kreativnost priskrbile su Karlovcu obilježje jednog od najrazvijenijih gradova Hrvatske krajem 18. i u prvoj polovici 19. stoljea. Vremenski okvir disertacije u širem smislu je razdoblje Hrvatskog narodnog preporoda od kraja 18. do sredine 19. stoljea, pri emu je pripremno razdoblje okvirno obraeno, a težište rada posveeno je razdoblju ponovo objedinjene Hrvatske i položaja Karlovca u sklopu graanske Hrvatske 1822. godine. Neposredno to je i vrijeme pripreme te konano doba zrelog preporodnog razdoblja Hrvatskog narodnog preporoda. Iako u znanstvenoj literaturi i publicistici postoji dosta radova koji se dotiu života grada Karlovca u vrijeme Hrvatskog narodnog preporoda, postoji još dosta praznina koje treba popuniti novim istraživanjima. Zato je i cilj ove disertacije upotpuniti sliku suodnosa gospodarskih, društvenih i kulturnih zbivanja toga najdinaminijega razdoblja razvoja grada: te rasvijetliti i dokumentirati doprinos karlovakog gospodarstva i karlovakih društvenih elita te njezine inteligencije ukupnom duhovnom i materijalnom razvoju grada u vrijeme Hrvatskog narodnog preporoda. U Karlovcu su graanstvo i inteligencija bili nositelji (proto) modernizacijskih kretanja, novog socijalnog mentaliteta, promicatelji graanske kulture i nositelji akcija na osnivanju kulturnih institucija. Upravo stoga, posebnu pozornost posvetili smo istraživanju struktura društvenih slojeva grada, društvenom životu i javnom djelovanju u gospodarskom, politikom i kulturnom životu skupina i pojedinaca u preporodnom vremenu te istraživanju institucija društvenog, kulturnog i politikog okupljanja kao elemenata graanske kulture i njihove nacionalne integracijske funkcije. U disertaciji se polazi od modernizacijskog koncepta i njegove primjene na istraživanja povijesnog razvoja na prostoru srednje i srednjoistone Europe, napose razdoblja novih politikih zbivanja u kojem istodobno društvene elite provode kulturnu standardizaciju i stvaraju institucije potrebne društvu na tom stupnju razvoja. Izvorna graa sauvana u pojedinim institucijama znanosti i kulture, napose arhiva i knjižnica, temelj su i osnova cijeloga rada koji sadrži etiri osnovna poglavlja. Metoda na temelju koje smo vršili naša istraživanja bila je historijska i kulturno - povijesna uz valorizaciju utvrenih injenica i njihovu znanstvenu i kulturološku interpretaciju. Znanstveni doprinos ovog doktorskog rada oituje se i u tome što smo na kulturološkom temelju istraživanja dobili jasniju povijesnu sliku koja valorizira povijesno i današnje znaenje grada. Uloga Karlovca u prijelomnom razdoblju hrvatske povijesti u vrijeme Hrvatskog narodnog preporoda bila je znaajnija nego što mu se do sada pripisivalo. Jasnija i cjelokupnija slika koju smo prezentirali, doprinosi tonijoj spoznaji identiteta grada, bolje valorizira njegovo prošlo i današnje znaenje. Praktina primjenjivost spoznaja ove disertacije trebala bi poslužiti kao predložak za budua istraživanja kulturnog života grada u doba izgradnje graanskog društva i kulture te dati naznake za daljnja istraživanja samog Karlovca u razdoblju njegovog najveeg gospodarskog napretka. Rezultate istraživanja mogue je upotrijebiti kao prilog nekoj buduoj sintezi povijesti Karlovca od njegova utemeljenja do danas, te kao prilog povijesti Hrvatskog narodnog preporoda uope i napose njegove kulturne sastavnice. Istraživanja ovog doktorskog rada nisu odgovorili na sva pitanja. Neka su tek otvorena, ali su stvorila cjelovitiju sliku o Karlovcu kao gradu dinaminog gospodarskog i društvenog razvoja te kulturnog stvaranja i življenja.
The road to attaining one's goals is a long and arduous one. It is the road of the maturation of the first notions of the thesis, defining its content and achieving the predefined goals. In writing about the history of Karlovac during the Illyrian period, we were inspired by the fact that the age of the Croatian National Revival in the town, and the period preceding it, i.e. the second half of the 18th century, have not been sufficiently explored. The historiographic and cultural researches so far have enabled only the defining of the general framework of Karlovac's historical development in the first half of the 19th century. The first significant period of the town's economic ascent was recorded in the pre-Napoleonic period in the late 18th century, while the real growth and development were achieved in the postNapoleonic period, especially during the rapid development of the grain trade in the 1820s. It is since that period that, due to its fully formed and strong middle class, Karlovac was considered 'the most bourgeois town' in Northern Croatia. That is why we had to start exploring the topic from the end of the 18th century, when Karlovac was one of the major traffic hubs, as well as one of the important centres of crafts and trade, which all had a very important role in the social life of the town as well. The successful economic development, especially after attaining the status of a free royal city in 1781, was very favourable for the formation of a rich middle class, as well as new social and cultural values. The richness of the historical changes and circumstances was the prime factor in determining the objective of our study, as well as the final goal of this thesis defined by its working title 'The Cultural Life of Karlovac during the Croatian National Revival'.
U radu pod naslovom Kulturni život Karlovca u vrijeme Hrvatskog narodnog preporoda, Karlovac se od tvravskog vojnog grada, utemeljenog radi obrane zemalja Habsburške Monarhije od osmanskih osvajanja, ubrzo razvio u grad obrta, prometa i trgovine. Uspješan gospodarski razvoj, posebno nakon stjecanja statusa slobodnog kraljevskog grada u drugoj polovici 18. stoljea., pogodovao je stvaranju bogatog graanskog sloja i novih društvenih i kulturnih vrijednosti. Gospodarski dinamizam grada, društveni život i kulturna kreativnost priskrbile su Karlovcu obilježje jednog od najrazvijenijih gradova Hrvatske krajem 18. i u prvoj polovici 19. stoljea. Vremenski okvir disertacije u širem smislu je razdoblje Hrvatskog narodnog preporoda od kraja 18. do sredine 19. stoljea, pri emu je pripremno razdoblje okvirno obraeno, a težište rada posveeno je razdoblju ponovo objedinjene Hrvatske i položaja Karlovca u sklopu graanske Hrvatske 1822. godine. Neposredno to je i vrijeme pripreme te konano doba zrelog preporodnog razdoblja Hrvatskog narodnog preporoda. Iako u znanstvenoj literaturi i publicistici postoji dosta radova koji se dotiu života grada Karlovca u vrijeme Hrvatskog narodnog preporoda, postoji još dosta praznina koje treba popuniti novim istraživanjima. Zato je i cilj ove disertacije upotpuniti sliku suodnosa gospodarskih, društvenih i kulturnih zbivanja toga najdinaminijega razdoblja razvoja grada: te rasvijetliti i dokumentirati doprinos karlovakog gospodarstva i karlovakih društvenih elita te njezine inteligencije ukupnom duhovnom i materijalnom razvoju grada u vrijeme Hrvatskog narodnog preporoda. U Karlovcu su graanstvo i inteligencija bili nositelji (proto) modernizacijskih kretanja, novog socijalnog mentaliteta, promicatelji graanske kulture i nositelji akcija na osnivanju kulturnih institucija. Upravo stoga, posebnu pozornost posvetili smo istraživanju struktura društvenih slojeva grada, društvenom životu i javnom djelovanju u gospodarskom, politikom i kulturnom životu skupina i pojedinaca u preporodnom vremenu te istraživanju institucija društvenog, kulturnog i politikog okupljanja kao elemenata graanske kulture i njihove nacionalne integracijske funkcije. U disertaciji se polazi od modernizacijskog koncepta i njegove primjene na istraživanja povijesnog razvoja na prostoru srednje i srednjoistone Europe, napose razdoblja novih politikih zbivanja u kojem istodobno društvene elite provode kulturnu standardizaciju i stvaraju institucije potrebne društvu na tom stupnju razvoja. Izvorna graa sauvana u pojedinim institucijama znanosti i kulture, napose arhiva i knjižnica, temelj su i osnova cijeloga rada koji sadrži etiri osnovna poglavlja. Metoda na temelju koje smo vršili naša istraživanja bila je historijska i kulturno - povijesna uz valorizaciju utvrenih injenica i njihovu znanstvenu i kulturološku interpretaciju. Znanstveni doprinos ovog doktorskog rada oituje se i u tome što smo na kulturološkom temelju istraživanja dobili jasniju povijesnu sliku koja valorizira povijesno i današnje znaenje grada. Uloga Karlovca u prijelomnom razdoblju hrvatske povijesti u vrijeme Hrvatskog narodnog preporoda bila je znaajnija nego što mu se do sada pripisivalo. Jasnija i cjelokupnija slika koju smo prezentirali, doprinosi tonijoj spoznaji identiteta grada, bolje valorizira njegovo prošlo i današnje znaenje. Praktina primjenjivost spoznaja ove disertacije trebala bi poslužiti kao predložak za budua istraživanja kulturnog života grada u doba izgradnje graanskog društva i kulture te dati naznake za daljnja istraživanja samog Karlovca u razdoblju njegovog najveeg gospodarskog napretka. Rezultate istraživanja mogue je upotrijebiti kao prilog nekoj buduoj sintezi povijesti Karlovca od njegova utemeljenja do danas, te kao prilog povijesti Hrvatskog narodnog preporoda uope i napose njegove kulturne sastavnice. Istraživanja ovog doktorskog rada nisu odgovorili na sva pitanja. Neka su tek otvorena, ali su stvorila cjelovitiju sliku o Karlovcu kao gradu dinaminog gospodarskog i društvenog razvoja te kulturnog stvaranja i življenja.
Kritične opazke na račun morebitnega novega ljublljanskega župana Antona Laschana (Lašana) leta 1871, po odstopu Jožefa Suppana. Naposled je bil tisto leto za ljubljanskega župana izvoljen Karl ...Dežman, Lašan pa ga je nasledil leta 1874. Frankobrod je bila poslovenjena inačica za nemški Frankfurt na Majni, kjer je bil vsenemški parlament.
Izdano ob 120-letnici rojstva Vinka Möderndorferja, politično angažiranega zbiralca slovstvene folklore, 1894-2014.Neopremljena varianta pisne strani spominske razglednice ob odkritju pomnika ob ...120. obletnici rojstva Vinka Möderndorferja.Na slikovni strani fotografija osnutka kipa Vinka Möderndorferja, posneta v ateljeju akad. kiparja Mirsada Begića v septembru 2014. Vzorec pisne in dela risne strani povzet po knjigi Ljudska medicina med koroškimi Slovenci (1926), Pavel Košir in Vinko Möderndorfer.
Izdano ob 120-letnici rojstva Vinka Möderndorferja, politično angažiranega zbiralca slovstvene folklore, 1894-2014.Opremljena varianta pisne strani spominske razglednice ob odkritju pomnika ob 120. ...obletnici rojstva Vinka Möderndorferja; z osebno znamko in priložnostnim poštnim žigom: 2392 Mežica, 3. 12. 2014Na slikovni strani fotografija osnutka kipa Vinka Möderndorferja, posneta v ateljeju akad. kiparja Mirsada Begića v septembru 2014. Vzorec pisne in dela risne strani povzet po knjigi Ljudska medicina med koroškimi Slovenci (1926), Pavel Košir in Vinko Möderndorfer.
Izdano ob 120-letnici rojstva Vinka Möderndorferja, politično angažiranega zbiralca slovstvene folklore, 1894-2014.Neopremljena varianta spominske razglednice ob odkritju pomnika ob 120. obletnici ...rojstva Vinka Möderndorferja.Na slikovni strani fotografija osnutka kipa Vinka Möderndorferja, posneta v ateljeju akad. kiparja Mirsada Begića v septembru 2014. Vzorec pisne in dela risne strani povzet po knjigi Ljudska medicina med koroškimi Slovenci (1926), Pavel Košir in Vinko Möderndorfer.