Članek je namenjen opisu možnosti implicitne vzročnosti atribútov oz. prilastkov, kot so s pridevniki izražene v slovanskih jezikih. Prilastek vstopa v vzročno zvezo s katerokoli sestavino stavka, ...tudi s sestavinami v besednih zvezah. Ker je vzročnost kompleksen, večdimenzionalen pojav, so možna različna načela razvrščanja vrst vzročno-posledičnih razmerij v stavku, ki vključuje prilastek. Implicitno izražena vzročnost prilastka vpliva na oblikovanje splošnega pomena izreka.
Kot se vidi iz 4. poglavja Hermenevtike, spada analiza neizjavljalnih stavkov, kot so želje, zapovedi itd., v retoriko in poetiko. Toda obdelani niso niti v Retoriki niti v Poetiki, kjer je v 20. ...poglavju njihova obravnava izrecno izločena iz pesniške umetnosti in premeščena v veščino uprizarjanja ali predvajanja. Ta članek daje za opisano diskrepanco razlago, ki temelji na Aristotelovi zavrnitvi Protagorove kritike Homerja.