Inovacije su ključne za razvoj gospodarstva i društva. Hrvatska je još krajem prošlog stoljeća počela razvijati inovacijski sustav, a odgovarajuće strategije i politike nakon ulaska u EU veže uz ...europske. One su važne za sve dionike inovacijskog sustava, posebice znanstvenu zajednicu i poslovni sektor jer, među ostalim, financijska sredstava usmjeravaju u prioritetna područja i aktivnosti. Dobro postavljen inovacijski sustav i dobro usmjerene inovacijske strategije preduvjeti su za kompetitivnost gospodarstva i bogatstvo društva.
Ovaj rad donosi pregled strateških dokumenata u području inovacija i razvoja nacionalnog inovacijskog sustava (NIS), s posebnim fokusom na Strategiju pametne specijalizacije (S3) 2016.–2020., te preporuke međunarodnih organizacija za unaprjeđenje istraživanja, razvoja i inovacija (IRI) u Hrvatskoj. Glavnim dosadašnjim rezultatima u području IRI-ja i razvoja NIS-a može se smatrati sljedeće: 1) prepoznata je važnost IRI-ja za gospodarstvo i društvo te potreba suradnje znanstvene zajednice s poslovnim sektorom i komercijalizacije rezultata istraživanja; 2) ministarstva nadležna za znanost i gospodarstvo postala su sunadležna za inovacijske strategije; 3) donesene su prve inovacijske strategije; 4) proces poduzetničkog otkrivanja, kao temelj S3, postao je i temelj NIS-a (pristup “odozdo prema gore”); 5) osnovane su agencije/institucije za financiranje projekata IRI-ja; 6) osnovani su uredi za transfer znanja i tehnologije da bi se podržala komercijalizacija rezultata istraživanja i ojačala suradnja znanstvene zajednice i poslovnog sektora; 7) povećana su ukupna ulaganja u IRI.
Daljnji razvoj NIS-a, rezultati IRI-ja te potencijalni pomak Hrvatske na ljestvicama uspjeha u inoviranju uvelike će ovisiti o implementaciji međunarodnih preporuka u S3 do 2029. kao i o provedbi S3 u praksi.
Udbina – Gradina je jedini lokalitet iz razdoblja kasnog srednjeg (15. stoljeće) – novog vijeka (16. – 17. stoljeće) s većom količinom arheobotaničkih ostataka do sada analiziran na području ...Hrvatske. Na lokalitetu je nađena veća količina krupnozrnih žitarica u čijem sastavu je najdominantnija nepljevičasta pšenica (Triticum aestivum grupa) te manja količina korovnih primjesa. Napravljen je pregled karpoloških rezultata do sada istraženih i objavljenih srednjo- i novovjekovnih lokaliteta na području Hrvatske te usporedba s novoistraženim lokalitetom udbinske Gradine.
Udbina – Gradina is the only site from the Late Middle Ages (15th century) to the Post-Medieval Period (16th–17th century) with a considerable amount of archaeobotanical remains analysed so far in Croatia. A significant quantity of large-grain cereals was found onsite, the most dominant of which was free-threshing wheat (Triticum aestivum group), as well as a smaller quantity of weed admixtures. We present an overview of the carpological results of the thus far researched and published medieval and post-medieval sites in Croatia and provide a comparison with the newly researched site of Udbina – Gradina.
The SWOT analysis is the process of exploring the internal and external environments of an organization and extracting convenient strategies based on its strengths, weaknesses, opportunities and ...threats. This paper presents a literature review of SWOT analysis, based on a reference bank of about 557 papers established through searching various databases. This paper reviews papers that have been published up to the end of 2009. The origination and historical development of SWOT are explained first, followed by a survey on trends & classifications in SWOT papers including journals, countries, years, people & contents. Then a categorical analysis is conducted about application area and scope of SWOT. Also a methodological development of SWOT is discussed. Finally, concluding remarks and a few suggestions and challenges are presented for future studies. It is hoped that the paper can serve the needs of researchers and practitioners for easy references of SWOT studies and applications, and hence promote SWOT future development.
Sportski klubovi su nosioci razvoja sporta u svakoj zajednici. Opštinski Sportski Savezi u Srbiji (primer Opštine Mionica) beleže veoma slabe rezultate u sveobuhvatu stanovništva redovnim fizičkim ...vežbanjem. Čak 96,45% stanovnika Opštine Mionica ne vežba redovno. Od ukupnog broja, 88,7% stanovništva Opštine živi u ruralnoj sredini. Na jedan sportski klub dolazi oko 1000 stanovnika Opštine. Opština izdvaja svega 445 dinara (3,7 evra) godišnje po stanovniku za sport. Obzirom na finansijska ograničenja, predložena su kadrovska i organizaciona rešenja u cilju većeg obuhvata stanovništva sportskim aktivnostima. Za značajnije promene potrebno je hitno, aktivno delovanje, u smislu saradnje između svih sportskih organizacija međusobno, ali i sa zdravstvenim, prosvetnim i privrednim organizacijama na lokalu. Ponuda aktivnosti mora se oslanjati na interesovanje stanovništva i njihovu tradiciju. Poseban izazov predstavlja organizovanje redovnog vežbanja radno sposobnog stanovništva i starih uz naglasak na obuhvat žena i specifičan pristup sadržajima njihovih aktivnosti. U novo predviđenom sistemu vodeću i aktivnu ulogu trebalo bi da ima Generalni sekretar Opštinskog Sportskog saveza, uz veća ovlašćenja, kao i finansiranje po učinku. Novo definisani model organizacije sporta na Opštini potrebno je ispitati u praksi, kako bi se ispitale dobre i loše strane novog sistema.
Multikulturalna komunikacijska strategija Rafajac, Ozren; Washington, Sara Shanice
Zbornik Veleučilišta u Rijeci,
05/2021, Letnik:
9, Številka:
1
Journal Article, Web Resource
Recenzirano
Odprti dostop
Ovim radom definiraju se smjernice u implementaciji multikulturalne komunikacijske strategije, kao i važnost te strategije za razvoj javnih i privatnih organizacija u Republici Hrvatskoj. Analiza
...migracijskih, turističkih i izvoznih trendova jasno ukazuje da u Republici Hrvatskoj postoji snažna potreba za implementacijom multikulturalne komunikacijske strategije. Multikulturalna komunikacijska strategija predstavlja komunikacijski okvir koji omogućuje učinkovitu interakciju pripadnika različitih kultura. Tu je strategiju moguće opisati kao „master ključ“ koji otvara više brava, od kojih svaka ima svoj vlastiti ključ. Multikulturalna komunikacijska strategija primarno se oslanja na konvergentne komunikacijske taktike. Da bi se implementirao takav oblik komunikacije preporučljivo je slijediti šest osnovnih smjernica, a to su: empatija, fleksibilnost, fokusiranost, višejezičnost, uključivost i interaktivnost. Empatija predstavlja sposobnost identifikacije osjećajnih stanja sugovornika, koja se poboljšava postavljanjem dubinskih pitanja i aktivnim slušanjem.
Fleksibilnost podrazumijeva sposobnost prilagodbe, koja se ostvaruje kroz minimiziranje osobne pristranosti. Fokusiranost podrazumijeva osnaživanje primarno onih konverzacija koje olakšavaju suradnju. Osim kroz korištenje većeg broja jezika, višejezičnost se najlakše postiže slikama i simbolima koji su razumljivi većem broju ljudi, bez obzira na jezik kojim govore. Uključivost se najčešće provodi kroz sudjelovanje u donošenju relevantnih političkih i poslovnih odluka. Osim kroz digitalne
komunikacijske kanale, interkativnost se ostvaruje i na sve ostale načine koji omogućuju razmjenu informacija s ciljnom skupinom korisnika.
Multikulturalna komunikacija najlakše se realizira u situacijama u kojima postoji obostrana potreba za suradnjom i razumijevanjem. Osim u tržišno orijentiranim organizacijama, multikulturalnu komunikaciju potrebno je implementirati i u javnom sektoru, a naročito u područjima kao što su promet, zdravstvo, obrazovanje, zakonodavstvo i javna administracija.
This paper provides guidelines for the implementation of
the multicultural communication strategy, and emphasizes its significance for the development of public and private organizations in the Republic of Croatia. The analysis of migration, tourism and export trends clearly indicates a strong need for the multicultural communication strategy among Croatian organizations. The multicultural communication strategy is a communication framework that enables the simultaneous and effective interaction between individuals with different cultural backgrounds. This strategy can be described as the master key that opens a set of locks, each of which also has its own key. Multicultural communication strategy relies primarily on convergent
communication activities. In the implementation stage it is recommended
to follow six basic guidelines: empathy, flexibility, focus, multilingualism, inclusiveness and interactivity. Empathy implies understanding, which can be enhanced by asking in-depth questions and listening actively. Flexibility implies the ability to adapt, which is achieved through minimizing personal bias. Focusing means empowering conversations that facilitate collaboration. Multilingualism is most easily realized by images and symbols that are understandable to a wider
audience regardless of the language being spoken or cultural aspects. Inclusiveness is most often implemented through participation in relevant political and business decisions. Apart from digital communication channels, interactivity is realized in ways through which the target group of users can exchange information. Multicultural communication is most easily conducted in situations where there is a mutual need for cooperation and understanding. In addition, multicultural communication strategy is particularly needed in the public sector areas such as transport, health, education, legislation and public administration.
straipsnis, santrauka, reikšminiai žodžiai lietuvių kalba; santrauka ir reikšminiai žodžiai anglų kalba traipsnyje analizuojama prekės ženklo krizės problematika šiuolaikiniame versle. Teigiama, jog ...prekės ženklo krizė – tai plačiai visuomenėje ir spaudoje aptarinėjamas įvykis, kuris dažniausiai sukeliamas vartotojų dėl nesaugių, nekokybiškų ar net kenksmingų produktų. Pažymima, kad krizė gali paveikti visą įmonės produktų kategoriją arba tik tam tikrą prekių grupę, pakenkti kasdieniam verslui, kelti grėsmę ateities veiklai, lemti materialius nuostolius ir pakenkti kitam turtui – įvaizdžiui ir reputacijai. Straipsnio tikslas – išanalizuoti lietuviškų prekių ženklų krizių priežastis ir įvardyti prekės ženklų krizių komunikacijos strategijas, kurios leistų valdyti įmonės įvaizdį krizinėse situacijose. Remiantis kiekybinio turinio analizės tyrimo duomenimis, buvo nagrinėjami atskiri lietuviškų prekės ženklų krizių pavyzdžiai, jų socialinės atsakomybės problematika bei rizikos valdymo, prekės ženklų valdymo klausimai. Aptariama, kaip pasirengti prekės ženklo krizių valdymo komunikacijos strategiją, kuri leistų sumažinti reputacinę riziką ir numatytų veiksmų planą, kaip „išeiti“ iš krizės su mažiausiais verslo nuostoliais.
Private equity funds are important players in the capital market, investing billions of dollars and euros in portfolio companies every year worldwide and in Europe, thus improving their business and ...development at almost all stages of their life cycle. Although Croatia lags far behind in this respect - both in terms of foreign private equity funds investing in Croatian companies and in terms of developing the private equity industry in Croatia - we believe it is important to analyze private equity funds and their characteristics in order to gain a full understanding of them . Therefore, this paper will try to define private equity funds and private equity and their interconnection, and explain the various forms and types of equity issued in private equity investments. Furthermore, the paper outlines the basic characteristics of private equity funds, which are crucial for understanding the way they operate, the relationship with the portfolio company and investors. Private equity funds have a specific lifespan and term, and bear significant risks (greater than those of the “infamous” hedge funds). They are meant for professional investors whose approach in portfolio companies is “hands on”. The paper also presents the most common structures of private equity funds, which differ significantly from those in Croatia, whose legislative framework unfortunately still places strong legal obstacles for the efficient and effective functioning of private equity funds. Finally, the paper presents the Croatian experience with private equity funds, with a description of the first private equity funds in Croatia and a special reference to economic cooperation funds, as a special feature of the Croatian capital market and private equity industry.
U ovom radu problematizira se pitanje promocije u distributivnim lancima i aktualno stanje kada je riječ o korištenju promotivnih alata u distribucijskom kanalu, kao i o njihovoj kombinaciji, u ...kontekstu višekanalne marketinške strategije, ali i obogaćivanja korisničkog iskustva i CRM-a. Autorice polaze od teze da su novi promotivni alati, posebice njihovo korištenje u digitalnom prostoru, slabije zastupljeni u trgovačkim lancima u odnosu na njihovu upotrebu u marketingu industrijskih proizvođača. U radu se daje prikaz konceptualnog okvira vezanog uz navedenu problematiku te se naglašava značenje optimalne kombinacije online i offline promotivnih kanala, što je od iznimne važnosti u aktualnoj eri tzv. phygital marketinga. U radu se u fokus razmatranja postavljaju mobilne aplikacije kao suvremeni digitalni kanal promocije, te njihov dizajn, sadržaj i model korištenja na primjerima dvaju trgovačkih centara – Lidl i Kaufland, s komparativnom analizom. Nadalje se prikazuju rezultati primarnog istraživanja provedenog na segmentu potrošačke generacije mladih, kojime se pokušalo saznati njihove stavove i mišljenja o navedenim aplikacijama. U posljednjem dijelu rada daje se kritički osvrt autorica na rezultate, zaključni stavovi i smjernice za daljnja istraživanja. Znanstveni doprinos rada sastoji se u konceptualizaciji upotrebe mobilnih aplikacija prema modelu Yadav & Pavlou (2020) koji digitalizaciju poslovanja stavljaju u središte marketinških i poslovnih aktivnosti te koji u svojem modelu promotivne alate promatraju kao ishodište razvoja dugoročnih odnosa prvenstveno na relacijama: poduzeće – klijent i klijent – poduzeće. Praktične implikacije rada ogledaju se u doprinosu spoznajama relevantnima za donošenje strateških marketinških odluka u trgovačkim poduzećima i u kanalu opskrbe općenito. Ograničenje istraživanja je u fokusu na segment mladih u primarnom istraživanju pa se za daljnja istraživanja preporučuje proširenje analiza i na druge segmente potrošača, ali i daljnji razvoj konceptualizacije znanstvene teorije marketinga u području promocije i digitalizacije u sektoru trgovine robe široke potrošnje.
Uprkos činjenici da se nalaze u neposrednom susedstvu Evropske Unije i da imaju otvoren pristup najnovijim tehnologijama i instrumentima za sprovođenje energetskih politika, zemlje Zapadnog balkana ...zaostaju u energetskoj tranziciji. Evropska Unija je aktivirala noviimpuls u sprovođenju energetske tranzicije kroz Evropski zeleni plan, čiji se uticaj na Zapadni Balkan prenosi u vidu nacionalnih energetsko-klimatskih planova čija je izrada u toku. Doprinosi najnovijih dostignuća u Republici Srbiji (npr. nedavno predstavljena Niskougljenična strategija Republike Srbije sa akcionim planom) i Bosni i Hercegovini (aukcije za fotonaponske elektrane) energetskoj tranziciji, biće analizirani korišćenjem tehnike optimizacije na bazi simulacija i pristupom koji se bazira na integraciji sektora. Dodatno, predstaviće se metode modeliranja koje polaze odintegralne procenekojom se obuhvataju međusobni uticaji sistema klima – energija. Osnovna svrha ovih istraživanja je da se donosiocima odluka na Zapadnom balkanu omogući pristup najnovijim znanjima iz održivih energetskih sistema, a građanima više koristi od usvajanja strateških dokumenatai pravednije energetske tranzicije.
Uprkos velikom broju istraživanja, zaključci o ulozi strategija prevladavanja u razvoju izgaranja još uvek nisu definitivni. Generalno se smatra da korišćenje strategije aktivnog rešavanja problema ...obično ublažava izgaranje, dok korišćenje izbegavajuće strategije pojačava njegove simptome. Ipak, mnogi autori smatraju da merenje takvih, generalnih strategija prevladavanja nije naročito korisno u proceni njihove efektivnosti, kao i da ne postoji najbolji način prevladavanja, već da upotreba određenih strategija u velikoj meri zavisi od konteksta. Terluin i saradnici (Terluin et al., 2004) su predložili generalni model distresa, prevladavanja i izgaranja, koji pretpostavlja da stresori uzrokuju distres koji mobiliše osobu da aktivira određene strategije prevladavanja sa ciljem minimiziranja efekata tih stresora, odnosno smanjivanja nivoa distresa. Osim toga, stresori direktno vode aktiviranju strategije rešavanja problema, čiji je cilj da, ukoliko je to moguće, iznađu rešenje problema (odnosno da eliminišu stresore). U zavisnosti od toga koliko su te strategije uspešne, distres će se, u većoj ili manjoj meri, razviti u izgaranje. Glavni cilj ovog istraživanja je da se testira potencijalna medijaciona uloga strategija prevladavanja u relaciji između stresora, distresa i izgaranja. Ukupno 264 ispitanika (152 žene i 112 muškaraca) učestvovalo je u istraživanju. Ispitanici su popunili Skalu izvora stresa na radu, Inventar strategija prevladavanja, Skalu distresa iz četvorodimenzionalnog upitnika simptoma anksioznosti i depresivnosti, kao i Skalu izgaranja na radu preuzetu iz Kopenhagen inventara izgaranja. Osnovne hipoteze istraživanja: (1) stresori će imati direktan efekat na distres i izgaranje, (2) strategija rešavanja problema će biti parcijalni medijator u relaciji stresora i izgaranja, (3) traženje socijalne podrške i izbegavajuća strategija će imati parcijalnu medijacionu ulogu u relaciji distresa i izgaranja, i (4) distres će imati parcijalnu medijacionu ulogu u relaciji stresora i izgaranja. Finalni model putanje pokazao je zadovoljavajuće indekse podesnosti, χ2(5) = 6.84, p > .05, GFI = .99, CFI = .99; RMSEA = .04 (90% CI = .00; .10); NFI = .98, NNFI = .98, SRMR = .03. Rezultati analize puta su pokazali da stresori zaista imaju direktan efekat, kako na distres, tako i na izgaranje. Takođe, distres je imao direktan efekat na izgaranje (hipoteze 1 i 4 podržane). Konačno, suprotno hipotezama 2 i 3, nijedna od tri strategije prevladavanja nije ostvarila statistički značajan efekat na izgaranje. Dobijeni rezultati još jednom su pokazali da merenje strategija prevladavanja na ovakav način nije naročito korisno u razumevanju njihove uloge u stres procesu. Poučeni rezultatima ovih i mnogih prethodnih istraživanja, pozivamo istraživače da u budućim istraživanjima više pažnje posvete specifičnom kontekstu u kome zaposleni koriste svoje strategije prevladavanja, kao i da se fokusiraju na konkretne misli i ponašanja koje zaposleni koriste u prevladavanju stresa. Sprovedena studija ima i izvesne nedostatke: sve mere su dobijene samoprocenom ispitanika, a osim toga, ispitivani su generalni izvori stresa, a ne specifični za svako zanimanje i radnu poziciju. U budućim istraživanjima trebalo bi više pažnje posvetiti specifičnim dimenzijama izvora stresa (poput emocionalnog rada, konflikta uloge i sl.), a mere uzimati iz više izvora (npr. zaposleni i njihovi pretpostavljeni).