Ovaj prilog dio je opsežnog teksta u kojem se definira strategija razvitka mirovinskog sustava, a koji je dio šire studije “Strategija razvitka mirovinskog sustava i sustava socijalne skrbi”, koja je ...rađena u okviru projekta Vlade Republike Hrvatske “Hrvatska u 21. stoljeću”. Vlada je ovaj dokument usvojila u svibnju 2002. godine, a o njemu je u lipnju 2002. godine raspravljao i Hrvatski sabor. U prvom dijelu strategije razvitka mirovinskog sustava raspravlja se o dosadašnjim kretanjima i krizi mirovinskog sustava. U drugom dijelu riječ je o uspostavi prvog, drugog i trećeg mirovinskog stupa prema već započetoj mirovinskoj reformi. Nadalje, u narednom razdoblju predviđa se uvođenje temeljne nacionalne mirovine (nulti stup), četvrtog stupa za stare, nemoćne ljude te izjednačavanje mirovinske dobi za muškarce i žene na 65 godina do 2018. godine, o čemu se također govori u strategiji. U drugom dijelu dokumenta, a kojeg ovdje objavljujemo, riječ je o kretanju broja osiguranika i umirovljenika, udjelu mirovina u plaći, strukturi i kretanju prosječne mirovine, tranzicijskom trošku mirovinske reforme, udjelu i strukturi mirovinskih izdataka u BDP-u, a sve to do 2040. godine. Radnu skupinu koja je priredila strategiju razvitka mirovinskog sustava, činili su: prof. dr. sc. Željko Potočnjak (voditelj), mr. sc. Snježana Plevko, Ljiljana Marušić, Ivan Jergović i Željko Tufekčić.
Tržišta kapitala pružaju brojne mogućnosti trgovinskih strategija kojima različiti sudionici pokušavaju pobijediti tržište. Već dugi niz desetljeća mnogi autori uočavaju različite kalendarske učinke ...u prinosima dionica. U ovome radu prikazani su rezultati prijašnjih istraživanja koja su analizirala mogućnosti uključivanja kalendarskih učinaka u trgovinske strategije. Provedeno je i vlastito empirijsko istraživanje (simulacija) na Zagrebačkoj burzi, pri čemu se koristi učinak dana u tjednu, utvrđen na hrvatskom tržištu kapitala, temeljem kojeg je izgrađena trgovinska strategija. Uspoređena je s pasivnim strategijama držanja dionica. Rezultati usporedbe ukazuju da je aktivna strategija ostvarivala relativno uspješne prinose koji su poništeni transakcijskim troškovima trgovanja.
Postojeća je strategija privlačenja FDI-ja u Makedoniji prvi put primijenjena prije otprilike 8 godina. Temelji se na stvaranju posebnih zona (tehnološke industrijske razvojne zone – TIDZ), koje su ...izuzete iz standardnog carinskog i fiskalnog područja ekonomije. Tvrtke koje posluju unutar TIDZ-a imaju koristi od izdašnih poticaja i subvencija ako se njihova proizvodnja izvozi na strana tržišta. Vlada je, pored zakonski objavljenih poticaja dostupnih investitorima u okviru TIDZ-a, prešutno zadržala svoje diskrecijsko pravo pružanja dodatnih poticaja pojedinačnim slučajevima u pregovorima sa strateškim inozemnim partnerima. Ipak, s dionicama FDI-ja od samo 4.900 američkih dolara, što je nešto više od 250 američkih dolara po glavi stanovnika, Makedonija je i dalje među najmanje atraktivnim zemljama za inozemna ulaganja u Europi. Nakon 8 godina provedbe ove strategije Vlada otvoreno širi propagandu o svojim pozitivnim rezultatima. Međutim, domaći ekonomisti tvrde da su ti rezultati sporni, posebno zato što su gotovo svi važni podaci potrebni za analizu ukupnih ekonomskih učinaka ili nedostupni ili netransparentni. Stoga se samo mogu procijeniti ukupni troškovi skupe promotivne kampanje za strategiju. Ni implikacije strategije nisu zadovoljavajuće u smislu njezinih učinaka na stopu zaposlenosti, tehnološkog prelijevanja, održivosti državnog proračuna i dugoročnog gospodarskog rasta. Težina posljedica provedene strategije privlačenja FDI-ja zaslužuje ulaganje napora u analizu svim raspoloživim sredstvima, kao i objavu rezultata.
Ocjenjuju se potrebe i dugoročna strategija održavanja županijskih i lokalnih cesta na području Zagrebačke županije. Analizira se stanje cestovne mreže na osnovi terenskih mjerenja i vizualnog ...pregleda oštećenja kolnika. Primjena HDM-4 modela, omogućila je ustanovljenje tehnički ispravnih i ekonomski opravdanih strategija održavanja i rehabilitiranja, kao i određivanje vremenskog slijeda njihove provedbe. Određena su i novčana ulaganja potrebna za provedbu radova održavanja.
Glavni cilj ekonomske politike u proteklih deset godina bio je
održati stabilnost cijena i tečaja. Budući da je u istome razdoblju došlo do visokog rasta troškova, ponajprije troškova javnoga sektora ...i plaća, domaća je valuta postajala sve više precijenjenom, a posljedice su bile: rast platnobilančnih defi cita, rast vanjskog duga i pad konkurentnosti na svjetskome tržištu. Takve su tendencije u suprotnosti sa kriterijima konvergencije koje traži EU od zemalja koje se žele pridružiti. U članku se razmatraju moguće posljedice uspostavljenih tendencija i analiziraju se alternativne ekonomske politike, prije svega politike tečaja, koje bi mogle utjecati na promjenu osnovnih obilježja razvojnog modela u kojem se našla Hrvatska.
Polazeći od činjenice da u Hrvatskoj nema sustavnog rješenja problema knjižničnih usluga za osobe s posebnim potrebama, u radu se predstavljaju preliminarni rezultati istraživanja provedenog u okviru ...projekta “Knjižnične usluge za osobe s posebnim potrebama – utvrđivanje problema čitanja i pisanja kod osoba s poremećajem u ponašanju i izrečenim odgojnim mjerama u Republici Hrvatskoj”, koji je 2004. godine, u suradnji s Hrvatskom udrugom za disleksiju, Hrvatskim zavodom za knjižničarstvo Nacionalne i sveučilišne knjižnice i IFLA-inom Sekcijom za knjižnice za osobe s posebnim potrebama, pokrenula Komisija za knjižnične usluge za osobe s posebnim potrebama Hrvatskoga knjižničarskog društva. Metodologija rada na projektu, iako provjerena na užoj skupini osoba s poteškoćama u čitanju i pisanju i s poremećajem u ponašanju, može se primijeniti kao dio istraživanja u proširenju Nacionalne strategije jedinstvene politike za osobe s invaliditetom, s krajnjim ciljem poboljšanja kvalitete knjižničnih usluga za osobe s posebnim potrebama u narodnim, školskim te specijalnim knjižnicama poput knjižnica odgojnih domova i kaznenih ustanova.
Polazište članka jest uloga oklopnih i mehaniziranih postrojbi Jugoslavenske narodne armije u strategiji općenarodne obrane i društvene samozaštite Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije. ...Razmatra se njihova zadaća i uporaba na temelju borbenih pravila uporabe u oružanoj borbi. U osamdesetima, oklopne i mehanizirane postrojbe su bile temelj uspješnog nadzora nemira na Kosovu. Iskustva s Kosova bila su polazišna za njihovu uporabu i u Hrvatskoj. Pripreme JNA za pacifikaciju Hrvatske su počele zahvatima u klasifikacijama oklopnih i mehaniziranih postrojbi na području 5. vojne oblasti. Nakon pobune srpske nacionalne manjine, oklopne i mehanizirane postrojbe (OMP) postaju čuvari tampon zona, s kojima se sprječavalo uvođenje ustavnog poretka Republike Hrvatske na područja gdje je srpsko pučanstvo bilo većinsko. U proljeće 1991., počela su izmještanja OMP na područje Hrvatske radi postupnog ovladavanja prostorom. Od kolovoza 1991., OMP je nositelj agresije na RH. Krajem rujna, najjača skupina JNA, sastavljena od 9 rodovskih postrojbi OMP u istočnoj Slavoniji imala je stratešku ulogu u ratu. Na njenom djelovanju vidljiv je otklon od proklamirane strategije oružane borbe. Na ostalim operacijskim pravcima JNA, OMP su bile manje zastupljene, ali su imale značajnu ulogu u ukupnom odnosu uporabljenih snaga.
POSLOVNE STRATEGIJE TVRTKE Ljubić, Frano
Ekonomska misao i praksa,
06/1994, Letnik:
3, Številka:
1
Web Resource
Odprti dostop
S teorijskog stajališta, postoji gotovo neograničen broj mogućnosti (varijanti) angažiranja tvrtke na tržištu. Za koju će se inačicu tvrtka odlučiti, ovisi o ciljevima koje želi postići, o njezinim ...mogućnostima i mogućnostima tržišta na kojem (ili na kojima) namjerava ostvariti planirane ciljeve. Za utvrđivanje ciljeva tržišnog nastupa i njihovu provedbu, potreban je strateški pristup, strateško planiranje i znanstveni pristup odabiru odgovarajuće strategije tržišnog nastupa.
Globalizacijski procesi uvjetuju nacionalne ekološke politike kao sastavnice održivog razvoja. To je posebno važno za tranzicijske zemlje kao što je Hrvatska. Jedan od temeljnih dokumenata nacionalne ...ekološke politike je Strategija zaštite okoliša.
Članak govori o pretpostavkama izrade Strategije zaštite okoliša, aktivnostima u nacionalnom planiranju razvoja i zaštite okoliša te nekim pitanjima za raspravu. Postoje vanjske i unutarnje pretpostavke s kojima se mora računati (primjerice, povezanost Hrvatske sa svijetom, međunarodni ekološki režimi, nacionalna Strategija održivog razvoja, model strateškog planiranja itd.).
Planiranju okoliša treba planski pristupiti: odrediti ključne probleme, prioritete i aktere. Strategiju zaštite okoliša i Nacionalni provedbeni plan kao političke dokumene treba prihvatiti konsenzusom (parlamentarnih stranaka, privatnog sektora i civilnog društva).
Koncept od kojega treba poći je odnos između tri strukture: zaštite ekosfere, stabilnog gospodarskog razvoja i pravedne raspodjele životnih šansi. Svaku je potrebno konkretizirati. U primjeni načela održivosti autor se zalaže za kombinaciju jake (strong) i slabe (weak) održivosti.
Razvitak domaćega tržišta državnih obveznica važan je čimbenik koji
utječe na razvitak financijskoga tržišta. Ta je problematika posebno važna za mlada tržišta i za tržišta u nastajanju. U tekstu su ...izdvojene determinante razvitka tržišta državnih obveznica koje su zajedničke tim tržištima, pa je svaka od njih pojedinačno analizirana. Tekst obuhvaća i problematiku u Republici Hrvatskoj koja je poslužila kao svojevrstan «poučak» iz kojeg se vide sva težina i odgovornost kreatora ekonomske politike sa stajališta političkog, ali
i čistog ekonomskog poimanja stvarnosti. Iz ovoga poučka može se zaključiti da se u ukupnoj ekonomskoj problematici zanemaruje važan aspekt, a to je razvitak financijskoga tržišta. U procesu razvitka fi nancijskoga tržišta prije deset godina nije prepoznata važnost novčanoga tržišta. Iz sadašnje perspektive kao da se ponavlja prošlost, samo su ovog puta državne obveznice zamijenile
novčano tržište. Razvitak domaćega tržišta državnih obveznica ima itekako važnu ulogu u razvitku financijskoga tržišta koje je nelikvidno u usporedbi sa sličnim tržištima zemalja u okruženju, što je u ovome radu dokazano.