Djeca s poteškoćama u razvoju koriste iste usluge službi za zaštitu zdravlja djece kao i djeca tipičnog razvoja, ali u odnosu na njih nešto učestalije i intenzivnije. Također, radi održavanja ili ...poboljšanja funkcionalne sposobnosti ova djeca koriste medicinsku rehabilitaciju koja općenito nije potrebna djeci bez poteškoća u razvoju. Zadovoljstvo uslugama zdravstvene skrbi među roditeljima djece s poteškoćama u razvoju može utjecati na djetetovu adherenciju prema terapiji i posljedično na učinkovitost terapije. Ovim preglednim radom će se prikazati determinante zadovoljstva zdravstvenim uslugama roditelja djece s poteškoćama u razvoju. Pretražena je PubMed baza podataka. Korišteni su ključni pojmovi „Children with disabilities ”- djeca s poteškoćama u razvoju, „Parents satisfaction ”- zadovoljstvo roditelja te “ Health care services“ - zdravstvene usluge. U provedenim istraživanjima pokazano je da je većina roditelja djece s poteškoćama u razvoju zadovoljna dobivenim zdravstvenim uslugama u specijalističkoj ambulanti. Specifična iskustva sa specijalističkom ambulantom (posebno: liječenje prilagođeno stanju i potrebama djeteta i dobra saradnja zdravstvene ustanove sa drugim institucijama javnog sektora npr. institucijama socijalnog/obrazovnog sektora) bile su najsnažnije determinante ukupnog zadovoljstva roditelja. Zadovoljstvo roditelja bilo je u manjoj mjeri povezano s višom razinom psihosocijalnog funkcioniranja djeteta, višim socioekonomskim statusom i ženskim spolom roditelja. Glavne determinante zadovoljstva roditelja načinom saopćavanja dijagnoze bile su: izravna komunikacija, razumijevanje brige roditelja i dobre komunikacijske vještina osobe koja saopćava dijagnozu, te dobivanje dovoljno informacija. Glavna determinanta zadovoljstva roditelja uslugama rehabilitacije bila je saradnja sa ljekarom koja je omogućavala donošenje zajedničkih odluka i raspodjelu odgovornosti. Podaci o zadovoljstvu zdravstvenim uslugama roditelja djece s poteškoćama u razvoju važni su pokazatelji kvaliteta zdravstvene skrbi za djecu. Mjerenje zadovoljstva dobivenim zdravstvenim uslugama pružateljima usluga može poslužiti za poboljšanja skrbi, ispunjavanje očekivanja pacijenata i učinkovito praćenje uspješnosti zdravstvene skrbi.
Uvod: Hitro širjenje nove vrste koronavirusa (SARS-CoV-2) in visoko število hospitalizacij sta ustavila javno življenje na globalni ravni. Zaradi omejevanja gibanja v času pandemije je prišlo do ...omejitev obiskovanja zdravstvenih ustanov in izvajanja neposrednega zdravstvenega varstva. Namen raziskave je bil ugotoviti zadovoljstvo pacientov z dostopnostjo do zdravstvenih storitev v času epidemije covida-19 v Sloveniji. Metode: Uporabljena je bila opisna neeksperimentalna metoda empiričnega raziskovanja. Merski instrument je predstavljal spletni vprašalnik, ki ga je med decembrom 2020 in februarjem 2021 izpolnilo 226 oseb. Uporabljen je bil priložnostni vzorec odraslih oseb. Podatki so bili analizirani z opisno statistiko ter neparametričnim Mann-Whitneyjevim U-testom in Kruskal-Wallisovim testom. Rezultati: Anketiranci najbolj cenijo prijazen in spoštljiv odnos zdravstvenih delavcev ter razpoložljivost za hitro pomoč. Negativno ocenjujejo telefonsko nedosegljivost, čakanje v čakalnicah ter kratek čas obravnave pri zdravniku. Rezultati nakazujejo manjšo stopnjo zadovoljstva z dostopnostjo zdravstvenih storitev v času epidemije covida-19 (Me = 86,50). Rezultati kažejo pozitivno stališče moških o dostopnosti zdravstvenih storitev (U = 1297,5, p < 0,05), med ostalimi skupinami ni bilo statistično pomembnih razlik (p < 0,05). Diskusija in zaključek: Ugotovite kažejo, da se v času od pojava virusa SARS-CoV-2 v Sloveniji zaupanje do zdravstva in zdravstvenih storitev in njuna dostopnost nista izrazito spremenila. Ponekod po svetu se je v tem času še dodatno razvilo področje telemedicine, ki jo je treba tudi v Sloveniji bolj uveljaviti. V prihodnje je smiselno raziskati, kako je epidemija vplivala na psihofizično zdravje ljudi v naši državi.
Cilj rada bio je ispitivanje policijske percepcije utjecaja pandemije COVID-19 na policijske službenike i policijski posao te stres, mentalno zdravlje, zadovoljstvo životom i poslom kao i ispitivanje ...policijske percepcije ponašanja građana u vrijeme najstrožih restriktivnih mjera Stožera civilne zaštite u RH. Istraživanje je provedeno na 693 hrvatska policijska službenika. U svrhu istraživanja kreiran je upitnik od 5 subskala kojima se ispitivala policijska percepcija ponašanja građana, funkcioniranja policijskog sustava, promjena u svakodnevnim navikama, pogleda u budućnost te mentalno zdravlje. Rezultati su pokazali da u vrijeme najstrožih restriktivnih mjera većina policajaca nije percipirala značajne promjene u pogledu vlastitog mentalnog zdravlja niti svakodnevnog ritma i navika. Većina policajaca procjenjuje kako je opseg posla bio veći te da im je njegovo svakodnevno obavljanje bilo teže u usporedbi s vremenom prije pandemije. Dalje, pokazalo se da su težina posla, briga o plaći, tjeskoba, privatni život, svakodnevne navike i briga o zdravlju bližnjih značajni prediktori razine policijskog stresa, dok su briga o plaći, stres, privatni život, svakodnevne navike i policijska solidarnost značajni prediktori njihovog zadovoljstva životom. Poštovanje policije od strane građana, oprema, policijska solidarnost, privatni život i stres bili su značajni prediktori policijskog zadovoljstva poslom. Policajci su percipirali kako su građani bili iziritirani, napeti, zabrinuti i da su imali mnogo više upita u usporedbi s vremenom prije pandemije te da su zbog pandemije više poštovali policiju i policijske ovlasti. Rad pruža uvid u policijsku percepciju o suočavanju s COVID-19 pandemijom na osobnoj razini, razini sustava te šireg društva. Detaljniji zaključci i implikacije navedeni su u radu.
The aim of this paper was the examination of the police perception of the COVID-19 pandemic impact on police officers and police work - their stress, mental health, life and work satisfaction as well as to examine the police perception of citizens' behaviour during the strictest restrictive measures due to pandemic in Croatia. Research was conducted on a sample of N = 693 Croatian police officers. For the research, a questionnaire was created and was consisted of 5 subscales which examined police perception of citizens' behaviour; functioning of the police system; change in daily habits; looks to the future and mental health of police officers. The study was preceded by a preliminary study (N = 44). The results showed that at the time of the most severe restrictive rules, most police officers did not perceive significant changes in their own mental health. They also estimated that daily rhythm and habits were as same as before, except for example, they saw their loved ones less often. Most police officers estimated that the scope of work was higher and that it was more difficult compared to the time before the pandemic, but that they performed it well and that they managed well challenges of the pandemic. Furthermore, work severity, worries about pay, anxiety, private life, daily habits, and caring about the health of loved ones have been shown to be significant predictors of police stress levels. Concern about pay, stress, private life, daily habits and police solidarity have also been shown to be significant predictors of their life satisfaction. And the latest regression analysis showed that respect for the police by citizens, equipment, police solidarity, private life and stress were significant predictors of police job satisfaction at the time of the most severe restrictive rules during a pandemic. Regarding the police perception of citizens' behaviour - police officers perceived that citizens were irritated, tense, worried and had many more inquiries compared to the time before the pandemic. They also believed that citizens respected police and police powers more and that they respected pandemic rules and instructions.
Jedan od načina mjerenja kvalitete pružene zdravstvene skrbi jest procjena zadovoljstva iz perspektive korisnika. Dosadašnja istraživanja pokazala su da ove procjene determinira veći broj različitih ...čimbenika, među kojima su i neke socio-demografske i osobne karakteristike korisnika. Međutim, efekti ovih čimbenika su često posredni, a njihovi međusobni odnosi isprepleteni. Stoga je cilj ovoga istraživanja bio ispitati zadovoljstvo korisnika pruženom zdravstvenom uslugom liječnika opće i obiteljske medicine kod kroničnih i akutnih bolesnika, vodeći računa o značajnim kovarijatama njihovih procjena. U ispitivanju je sudjelovao 291 sudionik/korisnik opće i obiteljske medicine oba spola, prosječne dobi od 42,5 godine. Osim kratkog upitnika o glavnim socio-demografskim obilježjima i pitanjima vezanim uz razloge i učestalost posjeta liječniku, primijenjen je i međunarodno standardizirani mjerni instrument za procjenu kvalitete opće/obiteljske/primarne zaštite u Europi; EUROPEP upitnik. Od ispitivanih karakteristika korisnika, značajnim kovarijatima procjene zadovoljstva zdravstvenom skrbi izdvojili su se dob, učestalost posjeta liječniku i postojanje kroničnog oboljenja. Pozitivnije procjene vezane su uz višu dob korisnika i učestalije posjete liječniku. Korisnici s kroničnim bolestima daju pozitivnije ocjene za sve ispitivane aspekte kvalitete zdravstvene skrbi od strane liječnika opće i obiteljske medicine. Međutim, ove razlike se ne mogu ciljano pripisati zdravstvenom statusu korisnika, već posrednom efektu dobi bolesnika, koji se pokazao ključnom determinantom procijenjenog zadovoljstva. Iznimka je poznavanje tegoba od strane liječnika, gdje efekt postojanja kronične bolesti i nakon kontrole kovarijata (dob i učestalost posjeta) ostaje i dalje značajan.
One of the ways to measure the quality of the health care provided is to assess satisfaction from theuser's perspective. Previous research has shown that these assessments are determined by a number ofdifferent factors, including some socio-demographic and personal characteristics of the users. However, theeffects of these factors are often indirect, and their interrelationships are intertwined. Therefore, the goal ofthis research was to examine user satisfaction with the health services provided by general and familymedicine doctors for chronic and acute patients, taking into account significant covariates in theirassessments.A total of 291 participants/users of general practice and family health services, of both genders, with anaverage age of 42.5 years, took part in the study. In addition to a brief questionnaire on the main socio-demographic characteristics and questions related to the reasons and frequency of visits to the doctor, aninternationally standardized measurement instrument for assessing the quality of general/family/primarycare in Europe, the EUROPEP questionnaire was applied.Among the user characteristics, age, frequency of doctor visits, and the presence of chronic illnessemerged as significant covariates in the assessment of satisfaction with healthcare. Positive evaluationswere associated with the higher age of users and more frequent visits to the doctor. Users with chronicillnesses gave more positive ratings for all aspects of the quality of healthcare. However, these differencescannot be attributed to the specific health status of the users but rather to the indirect effect of patient age,which proved to be a key determinant of perceived satisfaction. An exception is the knowledge of thecomplaints/health issues by the physician, where the effect of the presence of chronic illness remainssignificant even after controlling covariates (age and frequency of visits).
Na uzorku od 215 heteroseksualnih romantičnih parova ispitani su efekti stilova privrženosti na zadovoljstvo vezom obaju članova para. Za mjerenje stilova privrženosti korišten je Upitnik ...interpersonalnih odnosa koji mjeri četiri stila privrženosti: sigurnu, odbijajuću, zaokupljenu i plašljivu privrženost. Zadovoljstvo vezom operacionalizirano je trima pokazateljima: percipiranom kvalitetom veze, zadovoljstvom partnerom i procjenom stabilnosti veze, a na temelju tih triju pokazatelja izračunan je i ukupan rezultat koji je nazvan ukupna evaluacija veze. Po svojoj je prirodi zadovoljstvo vezom interpersonalni fenomen, odnosno povezan je ne samo s vlastitim karakteristikama, nego i s karakteristikama partnera. Zbog toga je za obradu podataka korišten model međuzavisnosti aktera i partnera koji je omogućio analizu odnosa između stilova privrženosti pojedinca i pokazatelja njegova zadovoljstva vezom (akterski efekti) te odnosa između njegovih stilova privrženosti i pokazatelja zadovoljstva vezom njegova/njezina partnera (partnerski efekti). Rezultati su pokazali da sigurna privrženost ima pozitivan akterski efekt na kvalitetu i stabilnost veze muškaraca te na ukupnu evaluaciju veze, dok plašljiva privrženost ima negativan akterski efekt na kvalitetu veze, zadovoljstvo partnerom i ukupnu evaluaciju veze, također samo kod muškaraca. Dobiven je jedan partnerski efekt i on pokazuje da su žene manje zadovoljne partnerima koji imaju višu plašljivu privrženost. Naglašena je važnost dobivenih rezultata u kontekstu prethodnih istraživanja koja su uglavnom provedena na pojedincima, a navedene su i neke njihove potencijalne kliničke implikacije.
The effects of attachment styles on the relationship satisfaction of both members of the couple were examined on a sample of 215 heterosexual romantic couples. The Interpersonal Relationship Questionnaire, which measures four attachment styles - secure, dismissive, preoccupied, and fearful - was used. Relationship satisfaction was operationalized by three indicators: perceived relationship quality, satisfaction with one’s partner, and relationship stability assessment. Based on these three indicators, an overall evaluation of the relationship was calculated. By its nature, relationship satisfaction is an interpersonal phenomenon, connected not only to one’s own characteristics but also to those of the partner. Therefore, the actor-partner interdependence model was used for data analysis, enabling the analysis of the relationship between an individual’s attachment styles and indicators of their relationship satisfaction (actor effects), as well as the relationship between their attachment styles and indicators of their partner’s relationship satisfaction (partner effects). The results showed that secure attachment has a positive actor effect on the quality and stability of men’s relationships, as well as on overall evaluation of the relationship, while fearful attachment has a negative actor effect on relationship quality, partner satisfaction, and overall evaluation of the relationship, also only in men. One partner effect was obtained, indicating that women are less satisfied with partners who have higher levels of fearful attachment. The importance of the results obtained in the context of previous research, which has mostly been conducted on individuals, was emphasized, and some potential clinical implications were also mentioned.
Zadržavanje zaposlenika aktualan je izazov u ugostiteljskom* sektoru. Svrha ovog rada bila je ispitati koje aspekte vezane za posao zaposlenici u hrvatskom ugostiteljskom sektoru smatraju važnima te ...postoje li generacijske razlike. Podaci su prikupljeni putem online upitnika provedenim od srpnja do kolovoza 2022. godine i analizirani deskriptivnom analizom. Rezultati pokazuju da generacija X najvažnijim čimbenicima smatra: dobru ravnotežu između poslovnog i privatnog života, plaću i sigurnost radnog mjesta te međuljudske odnose. Za generaciju Y najvažniji su aspekt plaća i sigurnost radnog mjesta, koje prate dobri međuljudski odnosi te dobra ravnoteža između poslovnog i privatnog života. Generacija Z jednako važnima smatra: plaću i sigurnost radnog mjesta, dobre međuljudske odnose i nisku razinu poslovnog stresa. Generacijske razlike su pronađene, ali nisu značajne. Važno je istaknuti zapažanje da sve generacije percipiraju sve čimbenike vrlo važnima. Zaposlenicima je stalo do poštene plaće i korektnih radnih uvjeta, ravnoteže između privatnog i poslovnog života te međuljudskih odnosa, cijene prilike za poslovni razvoj i više autonomije. Rukovoditelji u ugostiteljstvu trebali bi to uzeti u obzir kako bi kreirali visokokvalitetna radna mjesta i poboljšali zadržavanje zaposlenika.
Employee retention is actual challenge in hospitality sector. The purpose of this paper was to examine what job-related aspects are perceived important by employees in Croatian hospitality sector and if there are significant generational differences. Data was collected through and online questionnaire from July to August 2022 and analyzed with descriptive statistics. Results show GEN X perceives good work life balance, salary and job security and interpersonal relations as the most important factors. For Gen Y the most important aspect is salary and job security, followed by good interpersonal relations and good work-life balance. Gen Z equally cares about salary and job security, good interpersonal relations and low stress levels at job. Generational differences have been found but they are not significant. An important finding is that all generations perceive all factors as highly important. Employees care about fair wage and decent working conditions, work-life balance and interpersonal relations, they appreciate career development opportunities and more autonomy. This should be taken into account by hospitality managers to create high-quality jobs and improve employee retention.
CHARACTERISTICS OF THE FAMILY AND ADOLESCENTS’ FAMILY LIFE SATISFACTION ABSTRACT The aim of this paper is to determine adolescents’ family life satisfaction and to investigate whether there are ...differences in adolescents’ family life satisfaction depending on the personal characteristics of the study participants (gender, age) and family characteristics (family structure, education and employment of parents). The study involved 10,138 students from all grades of high schools from five major Croatian cities: Zagreb, Osijek, Split, Pula, and Varaždin. The quota sample was stratified with respect to three Croatian secondary school programs, three- and four-year vocational schools and grammar schools, and individual orientations within each of the schools. In the total sample, 47.5% were young men (N = 4,595) and the mean age was Mage = 16.2 (SDage = 1.16). Of the total number of participants, 4.5% (N = 456) did not report their gender. The results show that there are differences in adolescents’ family life satisfaction in terms of gender, age, living with both parents or one parent, and parents’ educational and work status. The results point to the need for a timely implementation of effective parenting skills programs and preventive interventions aimed at the family or parents, considering the gender of adolescents. Low levels of parental education and unemployment are associated with lower levels of adolescents’ satisfaction with their family life. Systematic investments through national policies and programs that increase opportunities for (lifelong) education and employment for parents seem to be important for investing in the quality of the family environment. Key words: adolescents; family life satisfaction; family environment
Uvod: Bolniku prijazne zdravstvene organizacije razumejo zadovoljstvo svojih bolnikov kot ključno pri načrtovanju in izvajanju zdravstvenih storitev. Analize o zadovoljstvu bolnikov so zdravstvenemu ...osebju v pomoč pri odkrivanju pomanjkljivosti pri zdravstveni oskrbi bolnika, ugotavljanju izobraževalnih potreb ter nagrajevanju in krepitvi delovne motivacije osebja. Namen raziskave je ugotoviti zadovoljstvo bolnikov na teleradioterapevtskem oddelku na Onkološkem inštitutu Ljubljana z ocenjevanjem različnih poklicnih profilov (medicinske sestre, radiološki inženirji, zdravniki radioterapevti onkologi) in celotne zdravstvene oskrbe. Metode: Empirični del raziskave je obsegal kvantitativno metodo in zbiranje podatkov z anketnim vprašalnikom z Likertovo petstopenjsko lestvico zadovoljstva. Enodnevna presečna raziskava se je izvajala novembra 2015 in junija 2017. Vključeni so bili tisti dan obsevani bolniki, ki so bili pripravljeni sodelovati. Pri analizi podatkov sta se uporabila korelacijski model in model multiple linearne regresije. Rezultati in razprava: V analizi je sodelovalo 282 oz. 269 bolnikov. V povprečju so podajali visoke ocene zadovoljstva (nad stopnjo 4 – zadovoljen) pri analizi opravljenih storitev. Zelo močne pozitivne povezave (tj. korelacijski koeficient presega vrednost 0,600) so bile na ravni zadovoljstva z delovanjem radioterapevtskega oddelka, pri delu radioloških inženirjev in njihovem nudenju informacij ter delu in prijaznosti zdravnikov. Vse dobljene korelacije so bile statistično značilne na ravni tveganja 1 %. Glavne ugotovitve modelov multiple linearne regresije kažejo, da k zadovoljstvu bolnikov z delovanjem teleradioterapevtskega oddelka v največji meri prispevajo nudenje informacij s strani receptork, prijaznost medicinskih sester in delo radioloških inženirjev ter zdravnikov radioterapevtov onkologov. Zaključek: Zadovoljstvo bolnikov se ustvari s kombinacijo njihovih želja in potreb ter nenehnimi izboljšavami zdravstvenih storitev in boljših odnosov med zdravstvenim osebjem in bolniki. Raziskave kažejo, da je splošno zadovoljstvo bolnikov večje, če so zadovoljni s komunikacijo, pridobljenimi informacijami in oskrbo s strani zdravnikov in medicinskega osebja. Podobne rezultate lahko potrdimo v svoji raziskavi.
Zadovoljstvo životom jedan je od ključnih indikatora kvalitete života te pokazatelj uspješnosti
suočavanja s različitim životnim izazovima i gubitcima u procesu starenja. Stoga je u kontekstu
...kontinuiranog porasta dužine života i udjela starijih osoba u populaciji od sve većeg značenja otkrivanje
ključnih determinanti njihovog zadovoljstva životom, posebno onih koje su podložne intervencijama.
Cilj ovoga istraživanja bio je ispitati koliki je doprinos različitih skupina potencijalnih
prediktora (sociodemografski, zdravstveni, funkcionalni, psihološki i socijalni) objašnjenju individualnih
razlika u zadovoljstvu životom starijih osoba. Istraživanje je provedeno na prigodnom
izvaninstitucionalnom uzorku od 790 starijih osoba u dobi od 65 do 98 godina (M = 73,97 godina,
SD = 6,58) iz različitih krajeva Hrvatske, od čega 460 žena (58,23 %). Upitnici koji su uključivali
instrumente za ispitivanje ključnih konstrukata primjenjivani su individualno. Rezultati regresijskih
analiza pokazali su da su među ispitanim potencijalnim prediktorima značajan doprinos
objašnjenju zadovoljstva životom imali percipirani financijski status, funkcionalna sposobnost,
mentalno zdravlje, optimizam, otpornost i socijalna podrška. Pritom su se najboljim prediktorima
zadovoljstva životom ispitanih starijih osoba pokazali mentalno zdravlje i percipirani financijski
status. Javne politike, javnozdravstveni programi i psihosocijalne intervencije trebali bi se usmjeriti
na ove i druge čimbenike koji olakšavaju prilagodbu starijim osobama te doprinose njihovom
zadovoljstvu životom.
Dosadašnja istraživanja najčešće ukazuju na pozitivnu povezanost socijalne podrške s razinom zadovoljstva životom te općenito kvalitetom života. Međutim, postoji i niz istraživanja koja pokazuju da ...to nije uvijek tako, odnosno da različite vrste i različiti izvori socijalne podrške mogu različito utjecati na pojedinca, pa čak biti i kontraproduktivni. Tematika je posebice nedovoljno istražena među osobama s invaliditetom te je cilj ovog rada analizirati upravo različite aspekte socijalne podrške i socijalnog funkcioniranja kod osoba s invaliditetom (dostupnost socijalne podrške, učestalost kontakata te zadovoljstvo socijalnim odnosima), a onda utvrditi i potencijalnu povezanost sa zadovoljstvom životom, ali i s optimizmom kao svojevrsnim medijatorom među njima. Provedeno je empirijsko istraživanje među osobama s različitim vrstama invaliditeta (N=684), a dobiveni rezultati jasno pokazuju da su svi oblici socijalne podrške značajno i pozitivno povezani s optimizmom i zadovoljstvom životom. Kada se spomenute oblike podrške stavi u međusobni hijerarhijski odnos (zajedno s nekim sociodemografskim varijablama) te provjeri njihov predikcijski doprinos razini optimizma i zadovoljstva životom, dostupnost socijalne podrške i zadovoljstvo njome preuzimaju primat u odnosu na gotovo sve ostale varijable, odnosno pokazuju se kao najznačajniji prediktori.
Current research has most often pointed to a positive correlation of social support with the level of life satisfaction and the quality of life in general. However, there is a series of research suggesting that this is not always the case, but rather that various forms and sources of social support can differ in their influence on individuals, and even be counter-productive. The topic is particularly underexplored among persons with disabilities. It is therefore the aim of this paper to analyse the various aspects of social support and social functioning of persons with disabilities (availability of social support, frequency of contacts, and satisfaction with social relations). Furthermore, the aim is also to ascertain their potential correlation with life satisfaction, and with optimism, as a kind of a mediator between them. The empirical study was conducted among persons with various types of disabilities (N=684), with the obtained results clearly suggesting that all forms of social support are significantly and positively correlated with optimism and life satisfaction. When the mentioned forms of social support are put in a mutual hierarchical relation (together with some sociodemographic variables), and upon examining their predicational contribution to the level of optimism and life satisfaction, the availability of social support and satisfaction with it become primary, compared to almost all other variables, that is, they appear as the most significant predictors.