Zbirateljske kulture Maja Veselič
Ars & humanitas,
12/2020, Letnik:
14, Številka:
2
Journal Article
Recenzirano
Odprti dostop
Tako zbirke kot predmeti, ki jih sestavljajo, so živi organizmi. Njihove usode so podvržene procesom spreminjanja in so zato vedno zgolj začasne. Skozi čas in prostor se spreminjajo sama materialnost ...predmetov, pa tudi njihova raba in pomen – naj bo osebni, družbeni, kulturni itd. Zbirke se oblikujejo z nakupi in izmenjavami predmetov, z odpisi in izgubami, lahko jih razkosajo ali povsem razpustijo. Predmeti in zbirke prehajajo med posamezniki ter med posamezniki in institucijami s prodajo, z darovanjem in dedovanjem. Pripisana vrednost predmetov in zbirk lahko močno niha, saj je kompleksen preplet vrste družbenih (npr. razred, spol), idejnih (npr. o estetski prefinjenosti, moralnosti) in ekonomskih dejavnikov (globalni trg in drugi trgi). V splošnem pa lahko rečemo, da je institucionalizacija zbirke, tj. njena vključitev in razstava v priznanem muzeju, galeriji, tudi arhivu ali knjižnici, tista, ki zbirki in zbiratelju podeli priznanje poznavalstva in družbeni prestiž (cf. Belk 2006, 537).
Prispevek analizira dve kabinetni žanrski sliki iz druge polovice 18. stoletja, ki sta do konca druge svetovne vojne viseli v dvorcu Podsmreka pri Višnji Gori, danes pa sta v zasebni lasti v ...Ljubljani. Na podlagi pečatov in oznak na hrbtiščih ju zanesljivo povezuje z zbirko, ki jo je na Dunaju zasnoval Isidor vitez Klarwill (1842–1898), del njegove zbirke pa je ob nakupu posesti Podsmreka na Slovensko pripeljal njegov vnuk Peter Klarwill. Na podlagi študija arhivskih virov razkriva doslej neznane okoliščine prenosa dela rodbinske zbirke v Podsmreko leta 1935, prodajo dvorca Antonu Verovšku leta 1939 ter usodo zbirke in grajske opreme, ki sta ob prodaji dvorca državi po Verovškovi smrti prešli v javno last. Z zapuščino Klarwillov prvič povezuje tudi posamezne umetnine in kose opreme, ki so bili ob prodaji dvorca državi leta 1948 dodeljeni javnim muzejskim zbirkam.
Cilj. Cilj je rada razrada teorijskog okvira očuvanja legata s posebnim osvrtom na specifičnosti koje nalazimo u knjižnicama. Svrha je rada stvaranje teorijsko-metodološkog polazišta za daljnja ...istraživanja kojima će biti moguće dobiti sveobuhvatniji uvid u stanje očuvanja legata u knjižnicama u Republici Hrvatskoj.
Pristup/metodologija/dizajn. U radu je razrađen teorijski pregled najvažnijih tema u okviru problematike očuvanja legata u knjižnicama. Prikazan je pregled relevantne literature pri čemu je poseban fokus stavljen na razmatranja terminoloških i pravnih pitanja te problematiku očuvanja, obrade, organizacije i smještaja legata u knjižnicama kao i pitanja njihova vrednovanja i uporabe.
Rezultati. Na temelju teorijskih razmatranja dobiven je uvid u percepciju legata kao vrijednosti i za knjižnicu i za širu lokalnu zajednicu. Sveobuhvatno je definiran pojam legata u knjižnicama s čitavoga niza gledišta, a poseban naglasak stavljen je na moguće prepreke i probleme s kojima se susreću knjižničari u radu s ovim posebnim zbirkama. Razmatrana je problematika legata kroz različite aspekte upravljanja zaštitom što je rezultiralo definiranjem sveobuhvatnog teorijskog okvira očuvanja legata u knjižnicama.
Ograničenja. Problematika legata, njihove organizacije i očuvanja u RH nije do sada sustavno istraživana. Prepreke u radu s legatima najčešće su vidljive kroz raspršene podatke o zbirkama i/ili nepostojanje evidencije baštinskih zbirki na nacionalnoj razini. Također je u velikoj mjeri prisutna i neobrađenost zbirki zbog nedostatka osoblja, financijskih i prostornih ograničenja, a što za rezultat ima nedostupnost građe za korisnike, te neprepoznatost legata kao vrijednosti na institucionalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini.
Praktična primjena. Rad treba promatrati kao temeljni doprinos sustavnom promišljanju legata u knjižnicama, njihovoj organizaciji te očuvanju i prezentaciji u kontekstu kulturne baštine kao jednog osobito značajnog dijela kulturne baštine.
Originalnost/vrijednost. Mogući su različiti pristupi obradi, organizaciji, pohrani i dostupnosti legata u knjižnicama. U radu je prikazan teorijski okvir očuvanja legata i najvažniji podaci o njihovu upravljanju i organizaciji. Razrada teorijskog okvira očuvanja legata u knjižnicama predstavlja polazište za daljnje sveobuhvatno i sustavno istraživanje legata kao vrlo važnog dijela cjelokupnog korpusa naše kulturne baštine. Pri tome se valja osobito usmjeriti na pitanja implementacije učinkovitih rješenja u knjižničnoj praksi.
Cilj. Cilj je rada široj AKM zajednici predstaviti javno dostupne alate geokodiranja koji mogu biti korisni za predstavljanje raznolikih zbirki vezanih za pojedino područje. Rad će predstaviti neke ...od javno dostupnih alata te iznijeti njihove prednosti i nedostatke, mogućnosti primjene i pristupačnost.
Pristup/metodologija/dizajn. Teorijski su razgraničeni osnovni pojmovi s kojima se autori virtualnih izložbi i interaktivnih karata susreću (GIS, mapiranje, geokodiranje, geolociranje). Uz pomoć analize koja razmatra prednosti, nedostatke, ustanove kojima je namijenjen te cijenu, napravljena je usporedba sedamnaest javno dostupnih alata za geokodiranje.
Rezultati. Analizirano je 17 alata za geokodiranje. Od 17 promatranih alata, njih 10 ima širok spektar primjene koji, po mišljenju autora, uključuje i AKM zajednicu. Rezultati donose prednosti, nedostatke, cijenu i namjenu (odnosno korisnike) promatranih alata, a proučene su mogućnosti primjene, jednostavnost korisničkog sučelja, otvorenost koda, preglednost, trajnost pristupa i cjenovni rangovi.
Ograničenja. Velik broj javno dostupnih alata za geokodiranje kao i njihov kontinuirani razvoj onemogućuju nam analizu svih. Također, usprkos podrobnom upoznavanju, svi analizirani alati za geokodiranje nisu korišteni od strane autora, samo pojedini, što ostavlja mogućnost da su se pojedine prednosti ili nedostaci previdjeli.
Praktična primjena. U radu su predstavljeni javno dostupni alati za geokodiranja koji mogu biti korisni za promociju digitalnih zbirki na interaktivan i popularan način.
Originalnost/vrijednost. Vrijednost ovoga rada ogleda se u činjenici da su na jednom mjestu obuhvaćeni i analizirani javno dostupni alati za geokodiranje koji mogu poslužiti ustanovama AKM zajednice za njihovu usporedbu prije odlučivanja o odabiru alata za izradu interaktivne karte na temelju vlastitih digitalnih zbirki.
Cilj. U ovome se radu daje pregled procesa obnove vrijedne knjižnične zbirke Instituta za povijest umjetnosti u Zagrebu uslijed preklapajućih kriza koje su obilježile 2020. godinu (potres, pandemija, ...poplava).
Pristup/metodologija. Cjelokupni fond Knjižnice trebalo je ispočetka sistematizirati prema UDK sustavu jer se u potpunosti urušio zbog snažnog potresa u ožujku. Taj se proces preklapao s postupkom primarne zaštite i konzervacije zbirke rukopisne građe osobnog arhivskog fonda Grge Gamulina, povjesničara umjetnosti i likovnog kritičara, te iznenadnom i hitnom potrebom osnivanja osobnog arhiva i ex libris zbirke akademika Tonka Maroevića.
Rezultati. Rezultat su tih simultanih procesa potpuno funkcionalan i resistematiziran knjižnični fond, uspostavljen arhiv i ex libris zbirka Tonka Maroevića te očišćena i organizirana zbirka rukopisnog gradiva Grge Gamulina.
Originalnost/vrijednost. Ovaj rad daje pregled aktivnosti i procesa pri postupanju s posebnim vrstama kulturne baštine u neočekivanim i izvanrednim okolnostima. Ti istovremeni procesi proširili su sve naše kapacitete te rezultirali stvaranjem novih modela suradnje među kolegama, posebice sa studentima i volonterima, te su dugoročno značajno utjecali na promišljanje i razvoj radnih procesa i snaga.
Pronalaženje izgubljenih publikacija Hebrang Grgić, Ivana
Vjesnik bibliotekara Hrvatske,
04/2024, Letnik:
67, Številka:
1
Journal Article, Web Resource
Recenzirano
Odprti dostop
Cilj. Primarni cilj rada je prikazati metodologiju istraživanja izgubljenih serijskih publikacija koje su objavljivali Hrvati u Australiji na primjeru publikacija Dom i svijet iz 1932. godine i ...Caritas Croata iz 1950-ih godina. Prva se publikacija spominjala u literaturi, ali je bila zagubljena i nedostupna javnosti. Druga publikacija nije se spominjala u literaturi niti ju je bilo moguće pronaći pretraživanjem kataloga javnih ustanova. Sekundarni cilj rada je identificirati razloge nedostupnosti te mogućnosti istraživanja stare građe koja nije dostupna u knjižnicama i drugim javnim ustanovama, a značajan je dio hrvatske baštine. Pristup/metodologija. Metode korištene u traženju i istraživanju publikacija nedostupnih u knjižnicama uključuju strukturirana pretraživanja mrežnih kataloga i kataloga na listićima, analizu sadržaja primarnih i sekundarnih publikacija i mrežnih mjesta te uključivanje zajednice i pretraživanje privatnih zbirki. Rezultati. Rad prikazuje najnovije rezultate istraživanja provedenih tijekom 2023. i početkom 2024. godine u sklopu projekta Hrvatski iseljenički tisak tijekom kojih su pronađeni fizički primjerci dviju serijskih publikacija. Te su publikacije uključene u bibliografiju koja se izrađuje u sklopu projekta te su digitalizirane i pohranjene u otvorenom pristupu u repozitoriju. Na temelju tih publikacija izdvojene su metode istraživanja koje mogu poslužiti kao temelj za istraživanje drugih sličnih (izgubljenih) publikacija. Originalnost/vrijednost. Serijske publikacije koje se opisuju u radu bile su zagubljene i desetljećima nedostupne javnosti. Stoga je pronalazak tih publikacija otkriće koje doprinosi očuvanju hrvatske kulturne baštine. Budući da su publikacije dostupne u repozitoriju u digitalnom obliku, mogu poslužiti kao polazište za daljnja interdisciplinarna istraživanja.
Mineraloške zbirke u nastavi Čobić, Andrea; Mikulčić Pavlaković, Snježana
Kemija u industriji; časopis kemičara i tehnologa Jugoslavije,
3/2017, Letnik:
66, Številka:
3-4
Journal Article
Recenzirano
Odprti dostop
Mineraloške zbirke mogu biti različitog tipa, a količina i raznovrsnost uzoraka ovisit će o mogućnostima samog kolekcionara, kao i o dostupnosti uzoraka. Samo prikupljanje uzoraka je trajan proces, ...za koji je potrebno predznanje o mineralima koji se sakupljaju, ponajprije o njihovim fizičkim svojstvima kao prvim obilježjima koja se opažaju na nekom uzorku. U tekstu je u kratkim crticama izneseno kako formirati reprezentativnu mineralošku zbirku, kako ju obraditi, čuvati te upotrijebiti u nastavi.
O 29. (A. G.=, A. Gabršček, Národne pripovedke v Soških planinah), 30. (Iz spisov Pavline Pajkove), 31. (E. Herold, Slike iz Prage) in 32. zvezku (Fr. Pravda = V. Hlinka Ne bodimo lipov les, posl. ...Šimon Pomolov = S. Gregorčič ml.; J. K. Týl, Blazni goslar, posl. A. Petrič)