Hlapljivi aromatski spojevi benzen, toluen, etilbenzen i izomeri ksilena (BTEX) rasprostranjeni su u biosferi. Glavni su sastojci benzina i u atmosferu uglavnom dolaze iz ispušnih plinova automobila. ...Dodatni važni izvor izloženosti BTEX-u je pušenje. Opća populacija je više ili manje trajno izložena tim spojevima. U radu je opisana raspodjela BTEX-a u okolišu, metode određivanja BTEX-a u biološkim uzorcima i dosad objavljene koncentracije BTEX-a u krvi i urinu opće populacije. Navedeni su i toksični učinci BTEX-a na zdravlje ljudi, ali povezani samo s profesionalnom izloženošću.
Koncentracije BTEX-a u biološkim uzorcima opće populacije odražavaju onečišćenost okoliša tim spojevima.
Prilikom industrijskog procesa proizvodnje uljno-pećnih čađa u zrak se emitiraju otpadni procesni plinovi koji uz plinovite onečišćujuće tvari sadrže i čestice prašine uljno-pećnih čađa. Na ...postrojenju za proizvodnju uljno-pećne čađe Petrokemije d. d. postoji šest ispusta otpadnih procesnih plinova u zrak. Prije svakog ispusta postavljena je procesna oprema za filtriranje otpadnih procesnih plinova. Učinkovitost filtriranja ponajprije ovisi o konstrukcijskoj izvedbi opreme te odabranoj tehnologiji filtriranja. Blizina naselja, kakvoća zraka kutinskog područja s obzirom na lebdeće čestice PM10 i obveza tvrtke za stalnim unapređenjem stanja okoliša nameću potrebu pronalaženja sve boljih mjera smanjenja emisija čestica prašine uljno-pećnih čađa u zrak. Zbog toga je dizajniran poseban ciklofiltar za filtriranje čestica prašine uljno-pećnih čađa od otpadnih procesnih plinova uz primjenu filtar-vreća s PTFE-membranom (politetrafluoretilen). Posebna konstrukcija ciklofiltra ostvarena je kombinacijom centrifugalnog taložnika i vrećastog filtra "pulse- jet". Kombinacijom dviju tehnika filtriranja čestica prašine uljno-pećnih čađa od otpadnih procesnih plinova osigurava se maksimalna učinkovitost filtriranja od η = 99,9 %. U konstrukcijskom dijelu vrećastog filtra upotrebljavaju se filtar-vreće najnovije generacije s ugrađenim PTFE membranama, koje se naknadno čiste pomoću stlačenog zraka. Tehnologija filtriranja pomoću PTFE-membrana osigurava učinkovitost filtriranja od maksimalno γ = 5 mg m-3 čestica prašine uljno-pećnih čađa u pročišćenim izlaznim otpadnim procesnim plinovima. Učinkovitost filtriranja prati se kontinuiranim mjerenjem emisije čestica prašine uljno-pećnih čađa u pročišćenim izlaznim otpadnim procesnim plinovima putem automatskog neekstraktivnog uređaja. Ostvarena tehnologija filtriranja poslužit će kao osnova za ugradnju filtar-vreća s PTFE-membranom u glavne operacijske filtre, čime će se osigurati poboljšana zaštita zraka grada Kutine s obzirom na lebdeće čestice PM10.
U radu su prikazana terenska i laboratorijska istraživanja, statističke analize i grafički prikazi rezultata određivanja distribucija Hg u zraku tla i Hg u tlu, na području oko napuštenog rudnika ...„Zrinski“ na Medvednici (tzv. „Rudarski vrt“). Vrijednosti ukupnih koncentracija Hg u zraku tla pokazuju lognormalnu raspodjelu, a njihova prostorna distribucija upućuje na vezu s prisutnom Pb-Ag-Zn mineralizacijom i potvrđuje antropogeno podrijetlo reljefnih neravnina (nakupine jalovine nazvane „pinge“). Regresijska analiza ovisnosti sadržaja Hg u zraku tla o udaljenosti od ulaza u rudnik (koeficijent korelacije r) ukazuje, također, na značajnu prostornu ovisnost. Vrijednosti sadržaja Hg u tlu isto tako pokazuju distribuciju blisku lognormalnoj, a usporedbom s vrijednostima Hg u zraku tla dobivena je slaba korelacija. Koncentracije su uglavnom unutar vrijednosti pozadinskog geokemijskog šuma, osim u neposrednoj blizini ulaza u rudnik, gdje su vrijednosti bitno povišene zbog utjecaja mineralizacije koncentrirane u „pingama“. Onečišćenje tla živom je lokalnog karaktera, s tendencijom širenja prema jugozapadu, zbog dominantnog utjecaja reljefa. Živa utvrđena u tlu istraživanog područja potječe od prisutnog rudnog tijela i bivše rudarske aktivnosti, dok se moguće antropogene atmosferske unose iz udaljenih izvora ne može dokazati na osnovi do sada provedenih istraživanja.
U radu je opisan problem zaštite tereta od kvarenja i propadanja zbog kondenzacije vlage na brodskoj strukturi i na površini samog tereta. Izložena je i teorija vlažnog zraka, kako bi se lakše ...razumjeli uzroci zbog kojih dolazi do kondenziranja vlage. Pravilnom ventilacijom brodskih
skladišnih prostora, koja se provodi po utvrđenim načelima, moguće je sigurno i pouzdano otkloniti uzroke kondenzacije vlage i tako spriječiti oštećenje tereta.
U članku se daje kratki pregled problematike pogona i gibanja strijele izbačene iz podvodne puške, te ukazuje na načelne slabosti postojećih
rješenja podvodnih pušaka za veće daljine djelovanja. Na ...osnovi učinjene analize, a prema prijavljenom patentu, izvodi se i predlaže novo
konstrukcijska rješenje podvodne puške s propulzijom u strijeli. Pri tome je u jednom dijelu šupljine strijele voda kao propergol, pritisnuta slobodnim stapam od strane komprimiranog zraka, kao izvora radne sposobnosti smještenoga u drugom dijelu šupljine. Novo rješenje omogućava povećanje dometa strijele kao i mogućnost djelovanja puške na veće ciljeve pod vodom.
Redovna batitermografska mjerenja obavljana su dva puta mjesečno u južnom Jadranu u periodu od listopada 2002. do lipnja 2003., kako bi se analizirale vremenske promjene termičkih svojstava vezanih ...za formiranje pridnene vode. U jesenjem razdoblju prostorna raspodjela temperature ukazuje na pojačanu ciklonalnu cirkulaciju i intenziviranje utjecaja vode iz Jonskog mora. U ožujku vertikalno miješanje dosiže do 600 m dubine, ali je utjecaj gubitka topline na površini mora ublažen dotokom toplije vode s juga. Usporedba termičkih prilika u vertikalno izmiješanom stupcu vode ukazuje na nastavak višegodišnjeg porasta temperature mora uočenog u posljednjem desetljeću.
XBT measurements along two sections in the southern Adriatic carried out from the preconditioning through spreading phase of the deep convection in the season 2002/03 enabled us to describe in detail the process of dense water formation. In autumn, thermal conditions revealed a prominent doming structure and cyclonic circulation in the area that strengthened the inflow of Ionian waters. In March, the vertical convection reached 600 m depth but the air-sea heat and buoyancy losses were mitigated by the horizontal advection of buoyancy. Comparison with previously collected data reveals that the temperature of the mixed water patch shows a continuous interannual increasing trend noticed in the last decade.
Ekologija i očuvanje ljudskog okoliša postali su odnedavno jedan od najvažnijih segmenata u znanstvenom istraživanju. S obzirom na to da su se u prvom redu rješavala pitanja onečišćenja s kopna, ...danas se sve više i zahtjevnije obraća pozornost onečišćenjima mora iz raznih drugih izvora. Brodski je motor jedan od najvećih onečišćivača mora emisijama ispušnih plinova, pa se one s više međunarodnih konvencija i nacionalnih propisa pokušavaju ograničiti, nadzirati i spriječiti.
Environmental protection of the nature and the human environment has recently become one of the most important segments of scientific research. Taking into consideration the fact that the issues of the pollution from shore have already been discussed, nowadays, ever-increasing and demanding attention has been shifted to sea pollution caused from various sources. Marine engine is one of the greatest sea pollutants by means of air, i.e. by the emission of exhaust gases, and it is attempted to be regulated, controlled and prevented by means of a series of international Conventions and national regulations.
Ekologija i očuvanje ljudskog okoliša postali su odnedavno jedan od najvažnijih segmenata u znanstvenom istraživanju. S obzirom na to da su se u prvom redu rješavala pitanja onečišćenja s kopna, ...danas se sve više i zahtjevnije obraća pozornost onečišćenjima mora iz raznih drugih izvora. Brodski je motor jedan od najvećih onečišćivača mora emisijama ispušnih plinova, pa se one s više međunarodnih konvencija i nacionalnih propisa pokušavaju ograničiti, nadzirati i spriječiti.
Istraživani su primarni mikroklimatski pokazatelji (temperatura, relativna vlaga, brzina strujanja zraka, koncentracija amonijaka u objektu) te prisutnost bakterija i gljivica u dva suvremeno ...opremljena prasilišta radi analize postojeće higijenske kakvoće zraka u intenzivnoj proizvodnji, obzirom na broj životinja i specifičnosti smještaja. Prasilište A veličine je 770 m2 i podijeljeno u dva jednaka dijela površine 385 m2 sa 60 boksova za prasenje. Prasilište B veličine je 472,5 m2 i podijeljeno u četiri zasebna prostora, od kojih su tri površine 112,5 m2, a jedan veličine 135 m2 te je svaki opremljen s 20 boksova za prasenje. Prasilište A opremljeno je ručnim, a prasilište B automatskim sustavom za regulaciju mikroklime. U svakom dijelu objekta A tijekom prvog turnusa bilo je smješteno 55, drugog 60 i u trećem turnusu 57 krmača, dok su dijelovi objekta B uvijek bili maksimalno popunjeni s 20 krmača po prostornoj jedinici. U svakom turnusu, od 24 - 25 dana, obavljeno je u istim vremenskim razmacima 6 uzorkovanja zraka uređajem SAS 100TM (PBI International, Italija), te praćenje primarnih mikroklimatskih parametara uređajima Testo i Dräger (Njemačka) u biozoni životinja. Zrak je uzorkovan na odgovarajuće hranjive podloge za izolaciju mezofilnih bakterija i gljivica, a dobiveni rezultati su statistički obrađeni. Prema dobivenim rezultatima prosječan broj bakterija tijekom istraživanja u oba objekta kretao se na razini 104 CFU/m3 zraka, a gljivica do 103 CFU/m3 zraka, što predstavlja optimalne parametre za ovu fazu svinjogojske proizvodnje. Tako zadovoljavajuća mikrobiološka kakvoća zraka, dovodi se u vezu s utvrđenim ostalim primarnim mikroklimatskim parametrima u optimalnim granicama. Utvrđene razlike u koncentraciji mikroorganizama u zraku s manjim brojem u objektu B mogle bi se objasniti konstrukcijom objekta na manje prostorne jedinice u kojima je moguće postići bolju mikrobiološku kakvoću zraka, nego li u dva veća prostorna dijela objekta A. Na osnovu cjelokupnih rezultata može se zaključiti da pri suvremenim uvjetima smještaja u prasilištu, uz poštivanje normativa u pogledu kapaciteta životinja po objektu, treba očekivati optimalne vrijednosti temperature, relativne vlage, brzine strujanja zraka i koncentracije amonijaka, te mikrobiološku kakvoću zraka, koja će u kontekstu mikroklimatskog kompleksa utjecati na zadovoljavajuću dobrobit životinja.
Klimatska predviđanja temperatura zraka i mora u obalnim područjima predstavljaju veliki izazov zbog kompleksnih međudjelovanja između atmosfere, mora i kopna. Pošto je Sredozemlje proglašeno jednim ...od mjesta na Zemlji gdje su klimatske promjene najizraženije, regionalni klimatski modeli (Regional Climate Models, RCMs) i reanalize su zbog toga najpoželjniji alati za istraživanje sastava lokalne klime i promjenjivosti iste. Prednost je u tome što RCM-i bolje prikazuju kompleksnu orografiju razvijene obale na području kakvo je Jadran. Sve je to bitno za istraživanje temperaturnih trendova. Također, korištenje rezultata RCM-a, reanaliza visokih prostornih rezolucija te satelitskih mjerenja značajno pridonosi razumijevanju promjenjivosti klime te regionalnih klimatskih procesa. Jedni od takvih procesa su i morski toplinski valovi (Marine heatwaves, MHWs) koji u većini slučajeva nastaju kao posljedica klimatskih promjena (prijelaz velike količine topline iz atmosfere u more), odnosno rasta površinskih temperatura zraka i mora. Takvi ekstremni događaji imaju uvelike utjecaj na ekosustave i ljudske djelatnosti diljem svijeta, a posebice na ribarstvo. Korišteni RCM-ovi uključuju modele iz CORDEX projekta s prostornim korakom od 0,11º s rezultatima povijesnih i evaluacijskih simulacija (Kotlarski i sur. 2014). Povijesne simulacije za rubne uvjete koriste rezultate simulacija globalnih klimatskih modela (Global Climate Models, GCMs) za razdoblje 1961. - 2005. godine, dok evaluacijske simulacije koriste ERA-Interim reanalizu za razdoblje 1989. - 2008. Simulirane temperature zraka su uspoređene s temperaturama standardne mreže kopnenih meteoroloških postaja, podatcima reanaliza UERRA te mrežom interpoliranih E-OBS mjerenja za šire područje Jadrana. Također, pri evaluaciji trendova površinskih temperatura mora korišteni su satelitski podaci i podaci ERA5 reanalize. U analizi su se koristile statističke metode kao što su pristranost, korijen srednje kvadratne pogreške, razlike koeficijenata trendova i to uspoređujući: (a) rezultate evaluacijskih simulacija naspram rezultata povijesnih simulacija; (b) RCM-ovi naspram reanaliza; i (c) točkasti podaci mjerenja na položajima postaja naspram mrežastih podataka (E-OBS). Ova analiza je rezultirala procjenom ograničenja u simuliranju temperaturnih trendova današnjom generacijom RCM-ova. Pokazano je da, bez obzira na ograničenja koja pojedini modeli imaju, ukoliko se više modela promatra kroz aritmetički srednjak ili težinske mjere njihovog ansambla, rezultati mogu biti bolji za 15 - 20% u odnosu na pojedini RCM (poglavlja 4.1.1 i 4.1.3). Pri analizi MHW-ova na Jadranu su se još koristile i klimatološke mape 99. percentila, temeljene na tridesetogodišnjem klimatološkom srednjaku u razdoblju od 1982. do 2012., koje su korištene kao pragovi za otkrivanje pojedinih epizoda MHW-ova tako što bi se računalo kada srednja dnevna površinska temperatura mora prelazi vrijednost 99. percentila. Uvidom u trenutni i prošli broj ponavljanja epizoda, pokazano je da se broj MHW-ova povećava, a ujedno i njihova jačina raste iz godine u godinu. Prosječno vremensko trajanje ljetnih epizoda MHWova na Jadranu za razdoblje 1982. - 2018. iznosi između 6 i 7 dana dok su se epizode u ljetnim sezonama 2003. i 2015. godine pokazale kao najjače u zadnjih nekoliko desetljeća.