E-viri
Recenzirano
Odprti dostop
-
Meterc, Matej
Slavistična revija, 01/2015, Letnik: 63, Številka: 1Journal Article
Vprasanje frazeologije v govorni komunikaciji je pomembno, ker obsega v vsakdanji komunikaciji znatno vecji delez kot pisna, jezikoslovje pa je govorne vire dolgo casa zanemarjalo (Cermak 2005: 19-21). Cermák je preprican, da bodo to vlogo v prihodnosti prevzeli govorni korpusi, ki pa so zaenkrat se dokaj majhni. Najprej si moramo zastaviti vprasanje smotrnosti raziskovanja PE v govornem korpusu v velikosti, ki nam je na voljo. V korpusu GOS, ki obsega 120 ur posnetkov, lahko pricakujemo relativno malo zgledov PE. Zato je smiselno, da se v prvi tovrstni raziskavi posvetimo dovolj obsezni mnozici PE, ki v sodobni slovenscini predstavljajo aktivno paremiolosko jedro. Ce bi se lotili iskanja poljubnih PE z opiranjem na jezikovno intuicijo, bi se morda takemu jedru priblizali, vendar bi slo za subjektivno oceno enega govorca. Ocenjujemo, da tako jedro predstavlja slovenski paremioloski minimum, ki smo ga delno ze predstavili (Durco, Meterc 2013). Minimum 300 najbolj poznanih slovenskih PE, ki izvira iz Permjakovovega koncepta (1988: 143-44), smo ustvarili s sociolingvisticno raziskavo s spletnim vprasalnikom po Durcevi (2002) metodologiji na naslovu vprasalnik.tisina. net (Meterc 2015). V izhodiscnem korpusu za raziskavo je 918 PE, izpisanih iz SSKJ-ja in Frazeoloskega slovarja v petih jezikih (Pavlica 1960), med katerimi prevladujejo pregovori in reki, nekaj pa je tudi drugih paremioloskih zanrov (krilatic in wellerizmov). V prispevku uporabljamo minimum 1.0, ki je nastal oktobra 2012 po tem, ko je vprasalnik v celoti izpolnilo 316 anketirancev iz vse Slovenije, rojenih med letom 1929 in 2000.3 V okviru doktorskega studija (Meterc 2014a) smo minimum po Durcevem konceptu (2006: 3) nadgradili v paremioloski optimum, v katerem vrstni red PE dolocata tako poznanost PE kakor njihova pogostnost v korpusu pisnih besedil FidaPLUS. O enotah paremioloskega minimuma si lahko zastavimo naslednja vprasanja: Ena izmed tezenj sodobnega razvoja korpusnega jezikoslovja je izpopolnjevanje taktik iskanja stavcnih in vecstavcnih enot v korpusih (Cermák, 2005a: 158), ki se ga lotevajo nekateri frazeologi (prim. Gantar 2004, Durco 2006, Cermák 2007). PE iz minimuma smo vecinoma iskali z enostavnimi iskalnimi pogoji po standardiziranem zapisu.4 Enote smo skusali razdeliti na cim vec sestavnih delov, ki bi jih lahko se uporabili za iskalne pogoje s prikazom obvladljivih seznamov konkordanc, saj smo zeleli zajeti tudi variantne in prenovljene oblike. Poleg tega smo sestavinske variante iskali z razlicnimi sestavinami, npr. »imeti hudic« za enoto Kadar ima vrag mlade, nima nikoli samo enega. Pogosto je zadoscala ze kombinacija polnopomenske in nepolnopomenske sestavine, npr. samostalnika in predloga: »vrabec v«, »golob na«, »na strehi« in »v roki«. Ker je korpus manjsi po obsegu, smo nekatere enote lahko iskali tudi z iskalnimi pogoji iz ene same leme, npr. »pameten« za enoto Pametnejsi odneha (52. mesto), kar v vecjih pisnih korpusih ni mozno. V primerih PE z arhaizmom, nekrotizmom ali kaksno drugo posebnostjo smo iskali z enim samim leksemom po pogovornem zapisu, npr »gliha« pri enoti Gliha vkup striha (239. mesto), »Trsti« pri enoti Le povrsti, kakor so hise v Trsti (216. mesto) in »komod«/»komot«/»kamot« pri enoti Cez komod ga ni (271. mesto). Med PE iz javnega diskurza ima podtip razvedrilnega diskurza (54,35 %) obcutno prednost pred podtipom informativno-izobrazevalnega diskurza (21,74 %). Treba je sicer upostevati, da so se snovalci korpusa odlocili uvrstiti prosti moderirani radijski program v razvedrilni diskurz, ker ta »skusa podajati informativne vsebine na razvedrilen nacin« (Verdonik, Zwitter Vitez 2011: 49). Najvec je PE, ki se v okviru razvedrilnega diskurza pojavljajo v radijskih besedilih. Predstavljajo priblizno tretjino vseh najdenih PE (30,43 %), delez radijskih besedil tega podtipa pa v korpusu znasa le 12,13 %. Opazno povecan je tudi delez PE iz televizijskega javnega razvedrilnega diskurza (23,91 %), ce upostevamo, da televizijska besedila tega tipa predstavljajo 10,14 % vseh posnetkov v korpusu. Tako delez PE iz televizijskih kakor tudi radijskih posnetkov iz javnega informativno-izobrazevalnega diskurza sta primerljiva z zastopanostjo besedil v korpusu. Obcutno nizek je delez PE v osebnem stiku javnega izobrazevalno-informativnega diskurza (4,35 %), ce ga primerjamo z delezem besedil tega tipa v korpusu (14,88 %). Korpus GOS vsebuje tudi podsklop solskega diskurza ( javni izobrazevalni diskurz preko kanala osebnega stika), ki obsega 10 %. Nasli smo le dve PE, kar sicer prica o prisotnosti paremiologije v solskem pouku, je pa za kakrsnekoli druge zakljucke premalo. Delez PE iz osebnega stika v okviru nejavnega nezasebnega podtipa diskurza (10,87 %) je primerljiv z delezem besedil tega podtipa v korpusu (11,97 %). Izrazita razlika se kaze v okviru osebnega stika nejavnega zasebnega diskurza, saj je delez PE prepolovljen (10,87 %) v primerjavi z delezem takih besedil v korpusu (21,88 %). Zelo majhen je tudi delez enot iz telefonskih pogovorov nejavnega nezasebnega diskurza, saj smo na tem kanalu nasli le eno PE iz minimuma (2,17 %). V korpusu pa je delez telefonskih pogovorov bistveno vecji (6,67 %). Potrdilo se je pricakovanje, da v korpusu govorjenih besedil ne najdemo le PE, ki so med najbolj pogostimi v pisnem korpusu, temvec tudi take, ki so med najmanj pogostimi. V velikem govornem korpusu bi verjetno nasli vse PE iz paremioloskega minimuma in optimuma. Predstavili smo povprecno stevilo (prototipnih) pojavitev PE iz minimuma v korpusu GOS (1,2 zgleda). Ocenili smo tudi, da se PE iz slovenskega paremioloskega minimuma v povprecju v korpusu govorjenih besedil pojavi na okoli 20000 besed, kar je povsem primerljivo s podatkom iz korpusa pisnih besedil. Ugotovili smo, da ze 46 zgledov PE zadosca za pester prikaz variantnosti, prenovitev in nekaterih drugih fenomenov (antipregovorov, transformacij ter celo frazeoloskih speciik dolocenega idiolekta). Med zgledi prevladujejo PE iz javnega razvedrilnega diskurza. S pomocjo korpusa smo izdelali tudi priblizno oceno pogostnosti pregovorov in rekov iz minimuma v omejenem casovnem intervalu, ki bi jo bilo zanimivo primerjati z izsledki prav tako casovno omejenega terenskega zapisovanja kot dopolnilne raziskave.
Avtor
![loading ... loading ...](themes/default/img/ajax-loading.gif)
Vnos na polico
Trajna povezava
- URL:
Faktor vpliva
Dostop do baze podatkov JCR je dovoljen samo uporabnikom iz Slovenije. Vaš trenutni IP-naslov ni na seznamu dovoljenih za dostop, zato je potrebna avtentikacija z ustreznim računom AAI.
Leto | Faktor vpliva | Izdaja | Kategorija | Razvrstitev | ||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
JCR | SNIP | JCR | SNIP | JCR | SNIP | JCR | SNIP |
Baze podatkov, v katerih je revija indeksirana
Ime baze podatkov | Področje | Leto |
---|
Povezave do osebnih bibliografij avtorjev | Povezave do podatkov o raziskovalcih v sistemu SICRIS |
---|
Vir: Osebne bibliografije
in: SICRIS
To gradivo vam je dostopno v celotnem besedilu. Če kljub temu želite naročiti gradivo, kliknite gumb Nadaljuj.