E-viri
Odprti dostop
-
Mintas, Ivan
Polemos (Zagreb), 12/2018, Letnik: XXI, Številka: 42Journal Article
Na pitanje utječe li i u kojoj mjeri terorizam na gospodarski rast nije moguće dati jednoznačan odgovor. Iako su izravni troškovi terorizma povezani s uništenjem imovine najvidljiviji, njih često mogu nadmašiti neizravni troškovi. U tom kontekstu, ovisno o karakteristikama pogođene zemlje, terorizam može i ne mora imati značajan utjecaj na njezino gospodarstvo. Kada je negativan učinak terorizma na gospodarstvo i utvrđen, analizirane studije uglavnom su ukazivale na ograničene, iako često statistički značajne makroekonomske posljedice. Ove posljedice bile su izraženije na lokalnoj razini, ali učinci terorizma najčešće nisu bili toliko snažni da bi doveli do većih i/ili trajnijih učinaka na ukupan BDP zemlje. Ovaj zaključak vrijedi za većinu zemalja, iako je učinak terorizma na gospodarstvo znatno slabiji, a ponekad i nepostojeći, u većim i gospodarski razvijenijim zemljama s višom razinom dohotka. S druge strane, učinak terorizma je izraženiji ako se promatra njegov utjecaj samo na neke gospodarske grane, u prvom redu na one koje ne ovise isključivo o ekonomskim zakonitostima, već i o psihologiji potrošača, kao što je turizam. Ove posljedice mogu biti posebno izražene u zemljama u razvoju, osobito ako su politički nestabilne, a turizam u njima ima velik udio u BDP-u pa nagli pad turističkih dolazaka i prihoda od turizma može uvelike utjecati na ukupan gospodarski rast zemlje. Međutim, unatoč relativno velikoj ranjivosti turizma na pojavu terorizma, studije su uglavnom pokazale da se turizam prilično brzo oporavlja i da učinci terorizma na njega nisu dugotrajni pod uvjetom da se ne radi o kontinuiranoj ili dugotrajnijoj terorističkoj kampanji. Dakle, na pitanje utječe li terorizam na gospodarski rast neke zemlje, sažeto bi se moglo odgovoriti: da, vjerojatno utječe na negativan način, ali učinak je situacijski i vremenski uvjetovan. Hoće li taj učinak biti statistički značajan, ovisi o nizu faktora od kojih su najznačajniji težina i dugotrajnost terorističkih akata ili terorističke kampanje, društvena, politička i gospodarska struktura pogođene zemlje, te njezina razina dohotka i ovisnost o sektorima ranjivijima na pojavu terorizma. Osim toga, posljedice koje određena država i društvo trpe od terorizma često su i subjektivne te se teško mogu objektivno kvantificirati isključivo u matematičkim i ekonomskim kategorijama.
Avtor
![loading ... loading ...](themes/default/img/ajax-loading.gif)
Vnos na polico
Trajna povezava
- URL:
Faktor vpliva
Dostop do baze podatkov JCR je dovoljen samo uporabnikom iz Slovenije. Vaš trenutni IP-naslov ni na seznamu dovoljenih za dostop, zato je potrebna avtentikacija z ustreznim računom AAI.
Leto | Faktor vpliva | Izdaja | Kategorija | Razvrstitev | ||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
JCR | SNIP | JCR | SNIP | JCR | SNIP | JCR | SNIP |
Baze podatkov, v katerih je revija indeksirana
Ime baze podatkov | Področje | Leto |
---|
Povezave do osebnih bibliografij avtorjev | Povezave do podatkov o raziskovalcih v sistemu SICRIS |
---|
Vir: Osebne bibliografije
in: SICRIS
To gradivo vam je dostopno v celotnem besedilu. Če kljub temu želite naročiti gradivo, kliknite gumb Nadaljuj.