E-viri
Recenzirano
Odprti dostop
-
Mlačak, Blaž; Mišmaš, Tanja; Kolenc, Matej; Blagus, Rok; Simonič, Alenka
Zdravniški vestnik (Ljubljana, Slovenia : 1992), 09/2018, Letnik: 87, Številka: 7-8Journal Article
Izhodišče: Zvečana debelina intime in medije (DIM) na karotidnih arterijah in znižani gleženjski indeks (GI) veljata za zgodnja kazalnika ateroskleroze. Cilj raziskave je bil ugotoviti pomen DIM na karotidnih arterijah in GI kot kazalnika ateroskleroze pri bolnikih s prebolelim akutnim miokardnim infarktom (AMI).Metode: Raziskali smo dve skupini preiskovancev. V testni skupini je bilo 50 bolnikov s prebolelim AMI med 38. in 78. letom starosti, od tega 32 moških in 18 žensk. Kontrolna skupina, ki je imela tudi 50 preiskovancev brez ishemične bolezni srca, je bila primerljiva s testno po starosti, spolu in kraju bivanja. Meritve debeline intime in medije so bile izvedene z B-ultrazvočnim prikazom z visoko resolucijo, in sicer na zadnji steni na treh različnih mestih karotidnega žilja: v področju skupne karotidne arterije 1 cm pod začetkom razcepišča in v področju bulbusa in notranje karotidne arterije 1 cm za razcepiščem. Periferno arterijsko bolezen (PAB) na spodnjih udih, gleženjski indeks je bil 0,9 ali manj, smo ugotavljali z merjenjem sistoličnega krvnega tlaka z ultrazvočnim dopplerskim detektorjem.Rezultati: V testni skupini je imelo 32 (64 %) preiskovancev maksimalno zadebelitev intime in medije nad 0,9 mm, medtem ko je bila v kontrolni skupini pri 16 (32 %) preiskovancih ugotovljena DIM nad 0,9 (p < 0,05). Povprečna DIM pri preiskovancih s prebolelim AMI (mediana 0,85, interkvartilni razmik (0,72–0,95) je bila v primerjavi s kontrolno skupino 0,74 (0,67–0,86) statistično značilno večja (p < 0,05). Bolniki z AMI in PAB so imeli pomembno večjo DIM 0,93 (0,86–1,03) v primerjavi z bolniki z AMI in brez PAB 0,73 (0,65–0,84), (p < 0,001). Razlika v DIM med bolniki z AMI z dvigom ST-veznice (STEMI), 0,84 (0,70–0,96), in bolnikov z AMI brez dviga ST-veznice (NSTEMI), 0,89 (0,79–0,95), ni bila statistično značilna. PAB smo ugotovili pri 24 (48 %) bolnikih s prebolelim AMI in pri 10 (20 %) preiskovancih kontrolne skupine (p < 0,05).Zaključek: Bolniki s prebolelim AMI so imeli pomembno večjo debelino intime in medije in večjo prevalenco PAB v primerjavi s kontrolno skupino. Pri preiskovancih testne in kontrolne skupine smo ugotovili zvečano debelino intime in medije ter znižan gleženjski indeks kot kazalnika ateroskleroze.
![loading ... loading ...](themes/default/img/ajax-loading.gif)
Vnos na polico
Trajna povezava
- URL:
Faktor vpliva
Dostop do baze podatkov JCR je dovoljen samo uporabnikom iz Slovenije. Vaš trenutni IP-naslov ni na seznamu dovoljenih za dostop, zato je potrebna avtentikacija z ustreznim računom AAI.
Leto | Faktor vpliva | Izdaja | Kategorija | Razvrstitev | ||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
JCR | SNIP | JCR | SNIP | JCR | SNIP | JCR | SNIP |
Baze podatkov, v katerih je revija indeksirana
Ime baze podatkov | Področje | Leto |
---|
Povezave do osebnih bibliografij avtorjev | Povezave do podatkov o raziskovalcih v sistemu SICRIS |
---|
Vir: Osebne bibliografije
in: SICRIS
To gradivo vam je dostopno v celotnem besedilu. Če kljub temu želite naročiti gradivo, kliknite gumb Nadaljuj.