Jeffrey D. Sachs turns to world history to shed light on how we can meet the challenges and opportunities of the twenty-first century. He takes readers through a series of seven distinct waves of ...technological and institutional change, starting with early modern humans and ending with reflections on today's globalization.
Welchen Beitrag kann das Recht auf Nahrung zur Überwindung der globalen Ernährungskrise leisten? Statt das Ziel einer hungerfreien Welt als Utopie abzutun, werden Menschenrechtsklagen als wirksame ...Instrumente beschrieben, um Diskurse über Ursachen von Nahrungsunsicherheit anzuregen und die Ergreifung notwendiger Anti-Hunger-Programme zu beschleunigen. Aufbauend auf der nationalen und internationalen Rechtsprechung zum „right to food“ werden drei Zugangsrechte entwickelt: das Recht auf soziale Fürsorge, das Recht auf ein ausreichendes Einkommen und das Recht auf Selbstversorgung. Angesichts globaler Gefährdungslagen, die sich etwa in abrupt schwankenden Weltagrarpreisen sowie dem Klimawandel offenbaren, wird zudem eine transnationale Schutzdimension begründet. Die Bedeutung grenzüberschreitender Menschenrechtsdiskurse wird exemplarisch anhand von zwei Fallstudien zum Agrardumping und zur Förderung von Biokraftstoffen verdeutlicht.
Globalization, surely one of the most used and abused buzzwords of recent decades, describes a phenomenon that is typically considered to be a neutral and inevitable expansion of market forces across ...the planet. Nearly all economists, politicians, business leaders, and mainstream journalists view globalization as the natural result of economic development, and a beneficial one at that. But, as noted economist Martin Hart-Landsberg argues, this perception does not match the reality of globalization. The rise of transnational corporations and their global production chains was the result of intentional and political acts, decisions made at the highest levels of power. Their aim - to increase profits by seeking the cheapest sources of labor and raw materials - was facilitated through policy-making at the national and international levels, and was largely successful. But workers in every nation have paid the costs, in the form of increased inequality and poverty, the destruction of social welfare provisions and labor unions, and an erratic global economy prone to bubbles, busts, and crises. This book examines the historical record of globalization and restores agency to the capitalists, policy-makers, and politicians who worked to craft a regime of world-wide exploitation. It demolishes their neoliberal ideology - already on shaky ground after the 2008 financial crisis - and picks apart the record of trade agreements like NAFTA and institutions like the WTO. But, crucially, Hart- Landsberg also discusses alternatives to capitalist globalization, looking to examples such as South America's Bolivarian Alliance for the Americas (ALBA) for clues on how to build an international economy based on solidarity, social development, and shared prosperity.
Današnju fazu društvenog i ekonomskog razvoja svijeta karakterizira digitalizacija koja donosi velike promjene u području odgoja i obrazovanja. U posljednje dvije godine, koje su obilježene borbom ...protiv pandemije bolesti COVID-19, primjena informacijske i komunikacijske tehnologije u ovom području zabilježila je eksponencijalni rast što je rezultiralo potrebom da se prilagode nastavne metode i načini poučavanja kako bi se ostvarili zadani ishodi učenja. Nastavnici su se suočili s kontinuiranim izazovom usavršavanja metoda poučavanja i učenja kako bi adekvatno odgovorili na zahtjeve učenika i njihove različite obrazovne potrebe, ali i kako bi povećali razinu motivacije za sudjelovanje u nastavnom procesu koji je sve više orijentiran na virtualno. Sve veća upotreba digitalne tehnologije u nastavnom procesu posljednjih godina inicirala je i ubrzani razvoj novih područja pedagogije. U znanstvenoj literaturi sve se više govori o digitalnoj pedagogiji kao novoj grani ili pristupu u pedagogiji koji proučava zakonitosti digitalnog odgoja i obrazovanja te razvija nove strategije i pristupe koji omogućuju obogaćivanje kurikuluma korištenjem informacijsko-komunikacijske tehnologije. Slijedom toga, u radu se nastoji objasniti koncept digitalne pedagogije i njezin potencijal u rješavanju tradicionalnih didaktičkih problema, oblikovanju i razvoju inovativnog procesa učenja te razvoju i podršci kurikulumu koji je sve više okrenut digitalnoj tehnologiji. Sugeriraju se mogućnosti koje nastavnici mogu koristiti u nastojanjima unaprjeđenja kvalitete nastavnog procesa te se ističu nedostatci i neki novi izazovi koje sa sobom donosi povećana uporaba informacijske i komunikacijske tehnologije u nastavi.
Autorice razmatraju s teorijskog i praktičnog aspekta pitanje načina na koji novi oblici komunikacije utječu na promjene u diplomatskoj profesiji te kada su i u kojim situacijama novi digitalni ...oblici bolja solucija od tradicionalnih oblika komunikacije. Pokazalo se da se diplomacija u digitalnoj eri pozitivno razvija uz pomoć novih komunikacijskih medija. Međutim, tradicionalni modeli komunikacije i dalje zauzimaju značajno mjesto u diplomatskoj profesiji. Komunikacijsko umijeće diplomatskih predstavnika ogleda se u pronalasku optimalnog spoja između tradicionalnih i novih modela komunikacije u nalaženju odgovora i djelovanja na novonastale okolnosti u globalnom međunarodnom okruženju. Autorice drže vrijednim i nužnim nastavak daljnjeg istraživanja te tematike koja je itekako relevantna, a istraživački u nacionalnim okvirima tek načeta.
Predmet istraživanja i svrha ovoga rada je utvrditi utjecaje globalizacije na promjene identiteta u okviru jednog od najpopularnijih sportova današnjice – nogometa. Kako bi se u analizi problematike ...izbjeglo generaliziranje, kao studija slučaja izabrana je nogometna liga – engleski Premiership. Teorijski okvir istraživanja vezan je uz utvrđivanje promjena lokalnog pod utjecajem globalnog procesa, dominantno društveno-političkih i ekonomskih. Vremenski obuhvat istraživanja obuhvaća razdoblje od nastanka Premiershipa, odnosno od 1992. godine do danas. Istraživanjem odabranih globalizacijskih utjecaja na razvoj lige pokušava se razjasniti društvene promjene kao posljedice interakcije dvaju glavnih geografskih segmenata – prostora i ljudi. Izabranim ekonomskim i financijskim pokazateljima prikazana je promjena povijesnog lokalnog identiteta lige u sve izraženiji globalni identitet.
Članek predlaga obravnavo svetovne literature v »sekularni« perspektivi, tj. kot neenakopravni svetovni-sistem, ki pogojuje transkulturno in translingvistično semiozo literarnih svetov. Literarni ...svetovni-sistem, ki izhaja iz sodobnega svetovnega-sistema kapitalizma in se nanj odziva, kanalizira medliterarno izmenjavo na način, ki je homologen ekonomski neenakosti med centri, zmožnimi kopičenja presežne vrednosti, in obrobji, ki zagotavljajo trg, delovno silo in vire za blago, ki ga centri proizvajajo ali distribuirajo.