Donošenje odluka o investicijama u svakom bi se poslovnom sustavu trebalo smatrati ključnim čimbenikom za njegovu dugoročnu uspješnost. Donesena odluka utječe na djelovanje kompanije, kao i na ...njezinu dugoročnu konkurentnost. Kako bi kompetentni investitor donosio kvalitetne investicijske odluke, potrebno je da prije svega donese odluku o vremenu i riziku investicije. U većim investicijskim projektima veću pozornost potrebno je pridati rizicima što ih donose priprema, realizacija i korištenje investicije. Cilj ovog rada jest identificirati kritične čimbenike koji utječu na očekivani profit i tijek novca pri primjeni investicijskih projekata korištenjem poboljšanih modela kojima se kvanitificiraju rizici u investiranju. Istraživanje je provedeno u jednom poduzeću za preradu drva i proizvodnju namještaja. Rezultati ispitivanja tijeka novca pokazuju da je investicijski projekt provediv i učinkovit. Analizom osjetljivosti promjenom pojedinih parametara vidljivo je da su osnovni rizici istraživanog projekta prodajna cijena, opseg proizvodnje, materijalni troškovi i troškovi rada.
Velika volatilnost tržišta kapitala i tržišta kritpovaluta, uz sveprisutnu inflaciju, stavlja pred investitore svakodnevnu neizvjesnost u povrat na svoju investiciju. Cilj ovog rada je bio istražiti ...prinos na investiranje u kriptovalute, kao visokorizičnu investiciju u usporedbi s investiranjem u S&P 500 indeksni fond, odnosno europsku inačicu Vanguard 500 indeksnog fonda, kao investiciju relativno nižeg rizika. Istraživanje je pokazalo da je, bez obzira na visoku volatilnost tržišta, na uloženih 10.000,00 USD portfelj kriptovaluta pokazao veći ostvareni prinos u odnosu na Vanguard 500 za 2.368,66% za razdoblje od 2017. do 2021. godine, odnosno za 1.150,75% za razdoblje od 2017. do 2022. godine. Investitori trebaju dobro poznavati karakteristike svoje investicije, rizike te moguće prinose. Uz dobru diverzifikaciju svog investicijskog portfelja, investitori mogu ostvariti zadovoljavajuće prinose uz smanjenu izloženost riziku.
Focusing on human capital, social investments provide an answer to the social challenges facing social development in recent decades. In the context of human capital, investing in health has multiple ...channels of influence especially if it is present from an early age: a person will stay active longer, be more productive and contribute to the economy and society. The paper aims to gain an insight into the extent to which Croatia’s health policy is in line with the concept of social investment presented through the European Commission’s document Investing in Health, which builds on the basic document on social investment: Towards Social Investment for Growth and Cohesion. For this purpose, the analysis of strategic health policy documents and the comparative analysis of data on investments in the health system from both the Eurostat database and domestic data sources are used. There is also a detailed comparative analysis of (in) equality of access to health services in Croatia in the EU context, and of the importance of individual components of health care from the perspective of social investment. It is noticed that the Croatian health policy follows the idea of social investment described in the document Investing in Health with certain shortcomings, but there is a shift towards overcoming some shortcomings such as, for example, a serious lack of evaluation in the implementation of certain measures and programs adopted. Key words: health investment, social investments, human capital, health policy
The issue of human capital in the present-day industrially and technologically driven society is becoming an increasingly hot topic. For enterprises in Slovakia thus it presents achallenge to respond ...to the current trends such as gradual robotization that will lead to the replacement of less qualified jobs by technology in the nearest years. For these reasons also, countries, enterprises or individuals must invest more in the development of human capital but at the same time take into account the return on this investment from the enterprises‘perspective. The purpose of this paper is to find out how and how much time enterprises in Slovakia devote to the issue of the relationship between the development of human resources and investment in human capital. We also aim to explore whether enterprises assess this investment in human capital at all and in which way they do it. In this paper, we used quantitative research, namely a questionnaire method, which showed that enterprises in Slovakia do not largely invest in the development of their employees. Most companies invest in the development of employees by providing work-related training courses or by offering lectures, workshops and seminars. The results suggest that enterprises most frequently calculate remuneration costs and annual staffing costs that can be considered as traditional methods which, however, represent employees as companies‘humanresources being their liability not an asset they need to develop and invest into.
The goal of this paper is to discuss the heterogeneity of Croatian Diaspora based on a number of factors which could be used to potentially formulate and implement the politics directed toward Croats ...outside the Republic of Croatia. The paper is based on an analysis of 28 interviews and 11 focus groups, which altogether included 87 members of Croatian diaspora communities and repatriates and immigrants in Croatia. They provided us with a deeper insight into the current state of Croatian communities in the US, Canada, Argentina, Chile, Venezuela, Paraguay, Germany, Austria, Switzerland, Denmark, Norway, Sweden and Australia. From these perspectives, we have analyzed the main provisions of the Act on the Relations of the Republic of Croatia with the Croats Abroad, which is the main legislative act in terms of providing a framework for the diaspora politics of Croatia.
Odluke u javnim poduzećima ne donose se isključivo na temelju kriterija profitabilnosti, već je riječ o objedinjavanju kriterija tržišnosti i javnosti. Unatoč raznolikosti ciljeva koje projektima u ...javnom sektoru treba zadovoljiti te činjenici da se odluke donose političkim procesom pregovaranja između dionika, podloga donošenju odluka treba biti analiza troškova i koristi. Pri tome treba uključiti sve koristi: materijalne i nematerijalne, izravne i posredne. Valja imati na umu da projekt treba biti troškovno pokriven kako u fazi izgradnje, tako i u fazi korištenja i održavanja. U ovome radu analiziraju se odluke u javnom poduzeću HAC s naglaskom na upravljačke odluke pri izgradnji autoceste A1. Ciljevi izgradnje ove autoceste bili su povezivanje državnoga prostora, povezivanje s europskom mrežom autocesta, razvoj turizma te povećanje sigurnosti prometa. Ti su ciljevi ostvareni. No nisu ostvareni željeni ciljevi povećanja razvoja, posebno gospodarskoga razvoja ruralnih i slabije naseljenih područja te zadržavanja i povećanja broja stanovnika. Tržišni ciljevi projekta također nisu ostvareni. Troškovi izgradnje dionice od Bosiljeva do Splita premašili su planirane troškove za 3 milijarde kuna. Prihodi su od 2015. do 2017. godine bili u prosjeku 500 milijuna kuna manji od projiciranih. Na temelju ovih podataka nameće se pitanje je li autocestu A1 trebalo graditi s pomoću kredita ili putem javno-privatnog partnerstva. S obzirom na pogreške u projekcijama, može se pretpostaviti da bi model javno-privatnog partnerstva podrazumijevao realniju procjenu prometne dinamike, nižu cijenu gradnje, bolje upravljanje prihodima, ali i postupniju gradnju.
This first OECD Investment Policy Review of Cambodia uses the OECD Policy Framework for Investment to present an assessment of the investment climate in Cambodia and to discuss the challenges and ...opportunities faced by the Royal Government of Cambodia in its reform efforts. It includes chapters on investment trends and industrial structure, competitiveness and diversification, improving business regulation, investor protection, investment promotion, good regulatory practices, infrastructure, the investment framework for green growth, corporate governance, competition policy and how ODA is being used to improve the investment climate.
U ovom radu predstavit ćemo rezultate našeg istraživanja o TFP-u i njegovim glavnim pokretačima. U tu svrhu, naša se analiza temelji na uzorku od trinaest zemalja EU-a za razdoblje od 1995. do 2016. ...godine. U prvoj iteraciji procijenili smo TFP za odabrane zemlje. Glavni cilj ovog rada je utvrditi postojanje dugoročnog odnosa, tj. kointegracije između TFP-a i njegovih glavnih pokretača. Da bi to učinili, u drugoj iteraciji koristili smo relativno novi model ARDL (Autoregressive Distributed Lag) model koji su predložili Pesaran (1997) i Pesaran i Shin (1999). Dobiveni rezultati u ovom radu otkrivaju postojanje dugoročne veze, tj. kointegracija između TFP-a s jedne strane i istraživanja i razvoja i ICT-a s druge strane, potvrđujući osnovnu hipotezu da postoji dugoročan i statistički značajan odnos, tj. kointegracija između gore navedenih varijabli.
Small and medium sized-enterprises (SMEs) are often seen as a sector important for job creation. About 2/3 of the overall employment is provided by this sector, both in the EU and in the Republic of ...Serbia. There is evidence that SMEs are responsible for the most part of the net employment growth. The SMEs sector in Serbia is identified as sector which can absorb a part of the unemployment generated by the large scale enterprises’ (LSEs) restructuring and privatization. Today, the unemployment rate in Serbia is high above the average unemployment rate in the EU. The question is whether the SMEs sector can absorb that unemployment, or is this sector more influenced by the crisis, relative to the LSEs. The aim of this paper is to examine the employment contribution of the SMEs in the Republic of Serbia. Furthermore, the paper will deal with the impact of the crisis on the SMEs’ employment, efficiency and their investment activities. The problems that are identified by SMEs, and that lead to rising unemployment in this sector over the past few years will be considered and analyzed.
Mala i srednja preduzeća (MSP) se često vide kao sektor bitan za kreiranje novih radnih mesta. Ovaj sektor privrede obezbeđuje oko 2/3 svih radnih mesta, kako u Republici Srbiji, tako i u EU. Postoje empirijski dokazi da su mala i srednja preduzeća zaslužna za najveći deo rasta neto zaposlenosti. U Republici Srbiji se ova preduzeća vide kao preduzeća koja mogu da apsorbuju deo nezaposlenosti koja se restrukturiranjem i privatizacijom generiše u sektoru velikih preduzeća. Danas je stopa nezaposlenosti u Srbiji značajno veća od prosečne stope nezaposlenosti na nivou EU. Pitanje je da li sektor MSP može da apsorbuje ovu nezaposlenost, ili su ova preduzeća u većoj meri pogođena krizom, relativno prema velikim preduzećima. Rad ima za cilj da ispita doprinos malih i srednjih preduzeća zaposlenosti u Republici Srbiji. Takođe, u radu se istražuje uticaj krize na zaposlenost u ovom sektoru, na efikasnost i na nivo investicionih aktivnosti malih i srednjih preduzeća. Osnovni problemi za vlasnike malih i srednjih preduzeća koji vode rastućoj nezaposlenosti u ovom sektoru biće razmotreni i analizirani.
Vinarsko-vinogradska proizvodnja je tradicionalna grana poljoprivredne djelatnosti u Hrvatskoj. Provedeno se istraživanje temelji na jednom obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu koje je uspjelo ...stvoriti imidž, strategiju proizvodnje i plasman vina na tržištu. Svoj opstanak i probitak na tržištu gospodarstvo temelji na diverzificiranim djelatnostima gdje posebnu ulogu ima agroturizam. Analiza ekonomskih pokazatelja izdvojenog gospodarstva pokazuje uspješnost u vođenju gospodarstva, a financijska analiza ukazuje na dobro realiziranu investiciju. Prikazom strukture prodaje uspoređena je isplativost prodaje vina direktno na agroturističkom gospodarstvu i prodaje neizravnim kupcima te su dane preporuke za efikasno vođenje gospodarstva.