Potreba za emocijama predstavlja opću motivaciju ljudi da ulaze, odnosno, izbjegavaju situacije i aktivnosti u kojima će doživjeti emocije. Cilj je istraživanja bio dati doprinos valjanosti te ...efikasnijem mjerenju ovoga konstrukta. U prvom dijelu istraživanja, provedenom na heterogenom uzorku studenata, utvrđena je visoka pouzdanost dimenzija potrebe za emocijama te čista faktorska struktura koja ne odstupa od originalne. Dimenzije prilaženja i izbjegavanja emocionalno nabijenih situacija povezane su s mjerama emocionalne kompetentnosti, potrebom za spoznajom te sviješću o svojim emocijama, kognicijama i tjelesnim osjetima. Dobiveni obrasci povezanosti govore u prilog konstruktne valjanosti dimenzija potrebe za emocijama. U drugom smo dijelu istraživanja provjerili karakteristike skraćene verzije Skale potrebe za emocijama (Maio i Esses, 2001). Visoka pouzdanost i stabilna faktorska struktura skraćenog instrumenta upućuju na uspješno povećanje efikasnosti mjerenja. S obzirom je na nedostatak podataka o ulozi potrebe za emocijama u socijalnim kontekstima drugi dio istraživanja proveden na bračnim parovima. Pojedinci s višom potrebom za prilaženjem emocionalno nabijenim situacijama skloniji su intenzivnijem doživljavanju ljubavi u braku, te posljedično izražavanju svoju ljubav na više različitih načina. Podaci upućuju na važnu ulogu potrebe za emocijama u bračnim odnosima te otvaraju pitanja za buduća istraživanja.
Studies on motivation for teaching as a career choice are still relatively rare and lacking clear theoretical framework based on recent theories of motivation and career choice. The aim of this ...research was to empirically test the model of influences on the choice of teaching as a career based on expectancy-value theory of motivation (Eccles, 2005) in Croatian educational context and to validate the Croatian version of the FIT-Choice Questionnaire. The questionnaire, originally designed in Australia (Richardson & Watt, 2006), assesses a variety of factors playing the role in choosing teaching as a career. The sample consisted of 188 students from teaching faculties at the universities in Zagreb and Rijeka. Factor structure of the Croatian version of FIT-Choice Questionnaire provided a good replication of the original factor structure of the scales, given a relatively large number of factors underlying original scales and substantial differences in Croatian and Australian educational context, pre-service teacher education and status of teaching profession. The obtained results therefore provided a support for the construct validity of the FIT-Choice Questionnaire and for the adequacy of the model of influences on the choice of teaching as a career (Richardson & Watt 2006) as a conceptual framework for interpreting the motivation for teaching profession in the Croatian educational context. The principal motives for career choice of our student teachers were the opportunity to work with children, social contribution and perceived teaching ability, while personal values as job security and time for family were perceived as less important. PUBLICATION ABSTRACT
The need for affect is defined as a general motivation to approach or avoid emotion inducing situations. Our main goal was to further contribute to the validity and the more efficient measurement of ...this construct. The first study, using a heterogeneous student sample, found that just as the English version, the Croatian version has a similar two-factor structure and two highly reliable dimensions. Need for affect dimensions were related to a number of other individual differences in emotional competence, need for cognition, self-consciousness about one's emotions, cognitions and body sensations. Correlational patterns indicate good construct validity of the need for affect dimensions. The second study tested the properties of the shortened version of the Need for Affect Scale (Maio & Esses, 2001). High reliabilities and a stable factor structure indicate that the attempt for a more efficient measurement of the need for affect was successful. Since, so far, there are no findings available that speak about the role of the need for affect in social contexts, the second study used married couples. Results showed that individuals with a higher need to approach emotion inducing situations love their spouses more intensely, and show their love to them in more ways. Overall, results indicate that the need for affect plays a significant role in marital relations, and pose important questions for further research studies. PUBLICATION ABSTRACT
Validacija koda kreirane web stranice koristi se kao obećavajuća metoda za provjeru ispravnosti koda. Internet preglednici ne mogu interpretirati programski kod pun grešaka. Različite softverske ...platforme ne tretiraju iste greške na isti način. Prema tome različite platforme prikazuju web stranice na različite načine. Postoji povelik broj alata i aplikacija koji podržavaju metodu validacije no one su često komercijalnog karaktera. Potrebno je platiti željeni softver prije same instalacije na računalo. Ovim radom, nudi se pregled alternativa kvalitetnih online alata koji u prvom redu nisu komercijalni, a u drugom redu ne zahtijevaju rigorozne performanse platforme na koju će biti instalirani. U radu su testirane tri online aplikacije: W3C HTML/CSS validator, Wave validator i HTML validator. Temeljem tih alata, napravljena je validacija web stranice.
A rapid resolution reversed-phase high performance liquid chromatographic (RR RP-HPLC) method has been developed and validated for simultaneous determination of haloperidol and six related compounds. ...Investigated matrix was a laboratory mixture of a therapeutic active substance haloperidol and its six related compounds in concentration ratio 300:1. Experimental design was used during method optimization (full factorial 23 design) and robustness testing (Central Composite Circumscribed design). Three factors: organic phase variation during gradient elution, flow rate and gradient rise time were independent variables. To estimate the system response during the optimization procedure and robustness testing, resolution (Rs) and a chromatographic response function (CRF) were used. Chromatography was performed with the mobile phase containing phosphate buffer pH 6.5 and acetonitrile as organic modifier. Separation was achieved using gradient elution (organic phase fraction changed linearly from 20 to 72 %) over 7 min. A Zorbax Eclipse XDB C18 Rapid Resolution HT 4.6 mm x 50 mm, 1.8 μm particle size, column was used at 25 °C at a flow rate of 1.5 mL min-1. UV detection was performed at 230 nm. The total time for chromatographic separation was 5.5 min with a total analysis time of 7.0 min. The method was validated for its linearity, precision, modal recovery and robustness.
Razvijena je i validirana metoda reverzno-fazne tekućinske kromatografije visoke učinkovitosti i brze rezolucije (RR RP-HPLC) za simultano određivanje haloperidola i srodnih spojeva. U tu svrhu ispitivana je smjesa ljekovite tvari haloperidola i šest srodnih spojeva u omjeru 300:1. Za optimiranje metode korišten je eksperimentalni dizajn (23 faktorijalni dizajn) i testiranje robustnosti (Central Composite Circumscribed design). Tri faktora: variranje organske faze za eluaciju, brzina protoka i vrijeme uspostave gradijenta eluensa bile su nezavisne varijable. Za procjenu odgovora sustava za vrijeme optimizacije i testiranje robustnosti, korištene su razlučivanje (Rs) i funkcija kromatografskog odziva (CRF). Mobilna faza tijekom kromatografije bila je fosfatni pufer pH 6,5 i acetonitril kao organska faza. Razdvajanje je postignuto pomoću gradijenta eluacije (udio organske faze linearno se mijenjao od 20 do 72%) tijekom 7 min. Za rad je upotrebljena kolona Zorbax Eclipse XDB C18 Rapid Resolution HT kolona, dimenzije 4,6 mm x 50 mm, veličine čestica 1,8 μm. Kromatografija je provedena pri 25 °C, uz protok eluensa 1,5 mL min-1 i UV detekciju na 230 nm. Vrijeme kromatografskog razdvajanja bilo je 5,5 min, a ukupno vrijeme potrebno za kromatografiju 7,0 min. Metoda je u potpunosti validirana.
Upitnik dobi i razvojnih razina, 3. izdanje (ASQ-3) jedan je od najčešće primijenjenih mjernih instrumenata za rani probir djece koja
pokazuju razvojna odstupanja. U praksi ga rabe odgojni i ...zdravstveni djelatnici. Cilj je istraživanja provesti validaciju i standardizaciju hrvatske verzije ASQ-3. U istraživanju je sudjelovalo 368 roditelja koji su procjenjivali djecu u dobi od tri do pet godina. Roditelji su
popunili hrvatsku verziju upitnika ASQ-3. Provjerena je sadržajna i konstruktna valjanost, kao i unutrašnja pouzdanost. Utvrđene su
norme na hrvatskom uzorku djece te je uspoređena prevalencija razvojnih odstupanja pri primjeni hrvatskih normi u odnosu na one
originalne američke. Sadržajna valjanost je potvrđena suglasnošću triju nezavisnih stručnjaka (psiholog, pedijatar i specijalist rane
intervencije) te je faktorskom analizom utvrđena umjerena konstruktna valjanost. Unutrašnja pouzdanost uglavnom je bila niska
do umjerena, a posebice se niska pokazala za ljestvicu komunikacije te osobno i društveno područje. Norme su izračunate na temelju odstupanja ispod jedne standardne devijacije (blaži kriterij, suspektno razvojno kašnjenje), odnosno ispod dvije standardne devijacije (stroži kriterij, kritično razvojno kašnjenje). Rezultati pokazuju kako roditelji procjenjuju podjednak broj djece koja pokazuju
razvojna kašnjenja (suspektne i kritične za razvojno kašnjenje) neovisno primjenjujemo li hrvatske ili originalne američke norme.
Manja odstupanja pri primjeni različitih normi pronađena su samo na ljestvici komunikacije, gdje je utvrđen veći broj djece koja
pokazuju razvojno kašnjenje (za obje skupine, suspektne i kritične za razvojno kašnjenje) kad primjenjujemo hrvatske norme u odnosu na američke.
Iz navedenog možemo zaključiti kako se hrvatska verzija ASQ-3 pokazala obećavajućom kao test probira, iako su potrebne manje
adaptacije kao i provjera ekološke i kriterijske valjanosti.
Uvod. Sigurnost pacijenata tijekom hospitalizacije predstavlja jednu od najvećih briga bolnicama diljem svijeta. Obveza je svih medicinskih stručnjaka stvoriti sigurno okruženje za pacijente i ...spriječiti nesreće. Približno 50 % nuspojava može se spriječiti sustavnim pristupom.
Cilj. Cilj ove studije bio je ispitati temeljne dimenzije i psihometrijska svojstva upitnika Hospital Survey on Patient Safety Culture u hrvatskim bolničkim uvjetima te usporediti rezultate s izvornim upitnikom iz Sjedinjenih Američkih Država.
Metode. Uzorak se sastoji od 438 medicinskih sestara iz četiri kliničke bolnice. Svi sudionici potpisali su dokument o informiranom pristanku, a upitnike su medicinskim sestrama u njihovim jedinicama dostavile glavne sestre njihovih odjela. Analiza podataka provedena je s pomoću softvera IBM SPSS 25.0. Bartlettov test sferičnosti i Kaiser-Meyer-Olkinov (KMO) indikator izvedeni su s Cronbachovim alfa testom i standardnom devijacijom uzorka.
Rezultati. Svi čimbenici objašnjavaju ukupno 59 % varijance izmjerenog upitnika. Pouzdanost upitnika određena je primjenom internog koeficijenta konzistentnosti (Cronbachov alfa) na Hospital Survey on Patient Safety Culture s 12 čestica od 0,88, što je visoka interna pouzdanost konzistencije. Naši rezultati pokazuju da su čestice koje čine upitnik vrlo homogene prema objektu mjerenja.
Zaključak. Rezultati našeg istraživanja pokazali su da se upitnik može primijeniti u hrvatskim uvjetima i upotrebljavati u bolnicama. Također vjerujemo da je potrebno više istraživanja na ovu temu i da je to ključno za poboljšanje sigurnosti pacijenata u bolnicama. Potrebno je naglasiti kontinuiranu edukaciju medicinskih sestara o sigurnosti pacijenata u bolnicama.
Baza dojenačkih lica City (engl. City Infant Faces Database, CIFD; Webb i sur., 2018) sadržava 154 slike emocionalnih ekspresija dojenčadi koje se mogu koristiti u eksperimentalnim istraživanjima ...dojenačke facijalne komunikacije, prepoznavanja facijalne ekspresije i roditeljske osjetljivosti. CIFD je validiran samo na malome uzorku iz opće populacije i na studentima primaljstva i sestrinstva u Ujedinjenome Kraljevstvu (UK). Stoga je cilj ovoga istraživanja bio validacija baze na većemu uzorku hrvatskih studenata te roditelja dojenčadi u dobi od 1 do 12 mjeseci. Tristo pedeset studenata (Istraživanje 1) te 422 majke i 106 očeva (Istraživanje 2) gledali su slike dojenačkih lica bijele rase. Studenti su procjenjivali slike iz CIFD-a i Baze dojenačkih lica Tromsø. Također su ispunili upitnike koji mjere empatiju, aleksitimiju te prepoznavanje i ekspresiju emocija. Roditelji su procjenjivali valenciju facijalnih ekspresija slika iz CIFD-a. Rezultati i kod studenata i kod roditelja u skladu su s inicijalnom validacijom, osim što je slaganje za negativne ekspresije niže kod hrvatskih roditelja nego u istraživanju provedenome u UK-u. U usporedbi s istraživanjem provedenim u UK-u studenti su procjenjivali slike kao intenzivnije, jasnije i autentičnije te su kod njih izazivale snažnije emocije. Nadalje, nije bilo razlike u točnosti između majki i očeva ili između onih koji su roditelji prvi put i onih koji su iskusni roditelji. Stoga možemo zaključiti da je CIFD obećavajući instrument za istraživačke svrhe te bi ga trebalo dalje validirati u drugim državama, usmjeravajući se pritom na njegovu prediktivnu valjanost.
Cilj je ovoga istraživanja bio ispitati psihometrijske karakteristike slovenske verzije Inventara sposobnosti za ljubav (CTL-I; Kapusta i sur., 2018). CTL-I je upitnik za samoprocjenu od 41 čestice ...koji mjeri konstrukt sposobnosti za ljubav. Sama je mjera operacionalizirana na temelju istraživanja u kliničkoj praksi i psihodinamskoj teoriji, a odnosi se na klinički relevantne simptome, kao i na zdravije manifestacije ličnosti. CTL-I mjeri šest dimenzija: zanimanje za životni plan drugoga, osnovno povjerenje, zahvalnost, zajednički ego ideal, postojanost seksualne strasti te gubitak I žalost. Budući da je poznato da je koncept sposobnosti za ljubav usko povezan s kvalitetom veze, koristili smo Inventar kvalitete odnosa (QRI) za ispitivanje vanjske valjanosti. Konačni se uzorak ispitanika sastojao od 224 nekliničke odrasle osobe. Slovenska verzija CTL-I-ja pokazala je zadovoljavajuće pristajanje modela usporedivo s onim u prethodnim validacijskim studijama. Supskale QRI-ja koreliraju s većinom faktora CTL-I-ja, kao i supskale CTL-I-ja jedna s drugom. Budući da je instrument u ovome istraživanju testiran na manjemu prigodnom uzorku, vjerujemo da bi dobivene nalaze trebalo promatrati kao preliminarni pokušaj validacije slovenskoga prijevoda CTL-I-ja. Iako su rezultati ove studije obećavajući, potrebna su daljnja istraživanja da bi se u potpunosti procijenila psihometrijska svojstva slovenskoga prijevoda CTL-I-ja.
Gađenje predstavlja osjećaj odbojnosti koji se pojavljuje kao odgovor na neugodne podražaje te je indikator motivacije izbjegavanja podražaja. Nekoliko je pokušaja mjerenja gađenja, a prve su ...razvijene skale Skala osjetljivosti na gađenje (Haidt i sur., 1994), koja se temelji na odgovorima na izazivače gađenja, i Skala sklonosti gađenju i osjetljivosti na gađenje (DPSS, Cavanagh i Davey, 2000), koja se više usmjerava na sam osjećaj gađenja, a manje na jačinu reakcije na specifične izazivače gađenja. Dva su predložena modela skale DPSS. Prema jednome modelu DPSS ima dvije podljestvice, sklonost gađenju (DP) i osjetljivost na gađenje (DS), dok se prema drugome modelu skala sastoji od triju podljestvica, odnosno skala osjetljivosti na gađenje sadrži još i samofokusirano/ruminirajuće gađenje (SFR). Cilj je provedenoga istraživanja bio validirati srpsku verziju skale DPSS. Istraživanje je provedeno na dvama uzorcima: na uzorku studenata (N = 437) i na uzorku prikupljenome putem društvenih mreža (N = 344). Na obama su uzorcima rezultati konfirmatorne faktorske analize pokazali bolje indekse pristajanja trofaktorskoga rješenja. Pouzdanost tipa unutarnje konzistencije bila je granično prihvatljiva, pri čemu je bila niža za podljestvicu SFR na uzorku studenata. Dobivene spolne razlike u skladu su s postavljenim hipotezama. Također, podljestvice sklonosti gađenju i osjetljivosti na gađenje bile su u niskim pozitivnim korelacijama s Neuroticizmom, negativnim afektom, stresom, depresivnošću i anksioznošću, što ide u prilog valjanosti skale. Zaključno, smatramo da je srpska verzija Skale sklonosti gađenju i osjetljivosti na gađenje od 12 čestica primjerena za korištenje u budućim istraživanjima te teme.